2022.7.18.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 275/93
elvesztésével kapcsolatos valamennyi terméknek a rendelet hatálya alá kell tartoznia.
Kiemelt figyelmet kell fordítani a gumira, a kukoricára, a banánra, a cukornádra és a szójával takarmányozott állatokból származó minden hústípusra (ilyen például a sertéshús és a baromfi).
Az EGSZB határozottan kéri, hogy uniós szinten vegyék leltárba a faanyagmennyiséget.
Ezt a kérdést a közeljövőben meg kell oldani.
A rendeletben szereplő fontos fogalommeghatározásoknak (pl. „erdőirtásmentes” vagy „erdőpusztulás”) összhangban kellene lenniük a FAO definícióival.
A kiigazított fogalommegha­ tározások, illetve az olyan fogalommeghatározások, amelyek csak részben támaszkodnak a FAO definícióira, teret engednek különböző értelmezéseknek, és így jogbizonytalansághoz vezethetnek a gazdasági szereplők körében. 4.3.
A rendelet végrehajtása a tagállamok illetékes hatóságainak hatáskörébe tartozik majd.
A javasolt jogszabály hatékonysága tehát attól is függ, hogy milyen prioritást kap a tagállamokban, valamint az egyes tagállamok illetékes hatóságainak operatív kapacitásától is.
Kiemelt prioritásként kell kezelni, hogy a szükséges pénzeszközök rendelkezésre álljanak, és hogy minden tagállamban működjenek a rendszerek.
A hatékony és megfelelő nyomon követés, a teljesítményértékelés és a kockázatértékelés érdekében fontosak az informatikai infrastruktúrába, a humán erőforrásba és a hatóságok működési kapacitásának növelésébe történő célzott beruházások minden egyes tagállamban.
Erre a célra mesterséges intelligenciát kellene alkalmazni.
A rendelet hatálya alá tartozó szervezeteknek átlátható nyomonkövetési rendszert kell bevezetniük (beleértve az átvilágítási jelentések olyan formában történő közzétételét, amely nem fed fel bizalmas üzleti információkat).
A határidőnek múltbeli időpontnak kell lennie, hogy ne ösztönözzünk további erdőirtást. 4.4.
A rendelet a kiválasztott áruk és termékek európai termeléséhez és fogyasztásához kapcsolódó erdőirtásra és erdőpusztulásra összpontosít.
A rendelet azonban nem foglalkozik az érintett termékek előállításával kapcsolatos egyéb, nagyon fontos társadalmi és környezeti kérdésekkel.
Az emberi jogok védelmével kapcsolatban választott megközelítés például kizárólag a nemzeti jogi keretek szerint alkalmazandó jogszabályokon alapul.
Így jelentős hiányosságok maradnak az őslakos népek és a helyi közösségek földhöz fűződő jogainak és más nemzetközi emberi jogi normáknak a védelme terén.
Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy adott esetben egészítse ki javaslatát azzal kapcsolatos iránymutatásokkal, hogy miként lehet kellő gondosságot szavatolni és kockázatértékelést végezni az egyes áruágazatok ellátási láncaiban.
Az iránymutatásoknak tartalmazniuk kell olyan lehetséges információforrásokat, amelyekből az érintett felelős gazdasági szereplők tájékozódhatnak – ilyenek lehetnek például bizonyos minimumkövetelményeknek megfelelő tanúsítási rendszerek.
A felelős és erdőirtásmentes ellátási láncok koherens rendszerének létrehozását kell célul kitűzni, ami a számos meglévő tanúsítási rendszerben végzett fontos munkára épül. 4.5.
Legkésőbb öt évvel a rendelet hatálybalépését követően az Európai Bizottság értékelni fogja a mezőgazdasági termelőkre, különösen a kistermelőkre, az őslakos népekre és a helyi közösségekre gyakorolt hatásokat, valamint a további támogatás esetleges szükségességét.
A javaslat arról is rendelkezik, hogy értékelni kell, hogy szükség van-e további kereskedelemkönnyítő eszközökre, illetve ki lehet-e dolgozni ilyeneket ahhoz, hogy tanúsítási rendszerek elismerése révén támogatni lehessen a rendelet célkitűzéseinek elérését.
Az EGSZB azonban úgy véli, hogy a tanúsítás szerepe és a gazdákra – köztük a kistermelőkre és a helyi közösségekre – gyakorolt hatása alapvető fontosságú a javasolt rendelet működése és hatása szempontjából, mind a szándékolt, mind a nem szándékolt hatás szempontjából.
Ezekre előzetes értékeléseknek kell kiterjedniük, és az ezekből az értékelésekből származó következtetéseket be kell építeni a rendeletbe annak hatálybalépése előtt. 4.6.
Nem szabad, hogy a kkv-kra vonatkozó mentességek és az egyszerűsített kellő gondosság az országonkénti teljesítményértékelési rendszer keretében olyan kiskapukat teremtsenek, amelyek hatástalanná tehetik a rendeletet.
Ugyanakkor a rendelet nem okozhat szükségtelen adminisztratív terheket és költségeket.
Segíthet a kkv-knak kötelezettségeik teljesítésében egy olyan nyilvános uniós minősítő ügynökség (3), amely emberi és környezetvédelmi jogokkal foglalkozik, méghozzá az üzleti környezethez kötődően.
Az Európai Bizottságnak gondosan értékelnie kell, hogy az alacsony kockázatú országokban az egyes telkekre történő földrajzi lokalizációra és a bizonyítási kötelezettségekre vonatkozóan javasolt rendelkezések arányosak, illetve szükségesek-e.
Egyes uniós követelmények nemcsak, hogy konfliktusokhoz vezetnének a tagállami szubszidiaritási elv kapcsán, de – mindenekelőtt – aránytalan terhet is rónának a kistermelőkre, akik pedig jelentős részt vállalnak az EU ellátásából.
Az átláthatóság érdekében nyilvánosságra kell hozni az osztályozás pontos kritériumait.
Az Unión belüli és kívüli kis erdőtulajdonosokat támogatni kell a fenntartható erdőgazdálkodás javítása, a fenntartható finanszírozáshoz való hozzáférés és a fenntartható erdei termékek kínálata érdekében. 4.7.
A 22. és 24. cikk a rendeletnek nem megfelelő áruk vagy termékek piacról való kivonására és esetleges megsemmisítésére vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.
Ez a legtöbb esetben ellentétes lenne más fontos uniós szakpolitikai elvekkel és célokkal, többek között az élelmiszerpazarlás megelőzésével.
Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság vizsgálja felül ezeket a rendelkezéseket, nehogy veszendőbe menjenek értékes erőforrások.
A rendelettervezet szerint (3. cikk) az erdők mezőgazdasági földterület létrehozása céljából történő jogszerű (engedélyezett) kivágásából származó faanyagot nem volna szabad forgalomba hozni.
Megfelelő helyen egyértelművé kellene tenni, hogy
(3)
Lásd A vállalkozások és az emberi jogok tekintetében kötelező erővel bíró ENSZ-egyezmény című saját kezdeményezésű EGSZB-vélemény 1.15. pontját (HL C 97., 2020.3.24., 9. o.).