C 275/32
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.7.18.
2.11.
Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság olyan küldetéseket és intézkedéseket is helyezzen előtérbe, amelyek új, magas színvonalú munkahelyeket, vállalkozásokat, jövedelmet, jólétet és magas életszínvonalat teremtenek az EU polgárai számára, mint például az európai technológiai termékek versenyképességének fenntartása az egyre élesedő globális versenyben (különösen Kínával, Dél-Koreával stb. szemben). 2.12.
Az európai munkahelyek és jólét jelentős része az európai technológiai termékek (autók, gépek, anyagok stb.) exportjából származik.
Európában az új munkahelyek másik fontos forrását az mkkv-k, az induló és a növekvő innovatív vállalkozások, valamint a felsőoktatás jelenti. 3.
Részletes megjegyzések 3.1.
1. küldetés: az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás 3.1.1.
A XXI. században az éghajlatváltozás az egyik legnagyobb kihívás az emberiségre nézve.
A politikai döntéshozóknak előre kell látniuk az előttünk álló változásokat annak érdekében, hogy megvédjék a leginkább veszélyeztetett ágazatokat és csoportokat, figyelembe véve a foglalkoztatást is.
3.1.2.
A zöld megállapodás szinte valamennyi intézkedése azt eredményezi, hogy nő a villamos energia, az üzemanyag, a háztartási fűtés stb.
ára az uniós polgárok számára.
Ezek az áremelkedések különösen nagy hatással vannak az alacsony és közepes jövedelmű emberek százmillióira az uniós tagállamokban, és általában a kiszolgáltatott személyekre, akik gyakran alacsony jövedelemmel rendelkező uniós polgárok.
Ez azt jelenti, hogy a zöld megállapodással kapcsolatos minden intézkedésnek jelentős társadalmi hatása van, ezért körültekintően kell kezelni azokat.
Ezen intézkedések célja a jólét növelése, nem pedig az, hogy háttérbe szorítsák azokat, akiknek támogatásra van szükségük a változás kezeléséhez.
3.1.3.
Példák az új technológiákra, amelyek minden bizonnyal nagyon fontos szerepet fognak játszani a CO2-kibocsátás csökkentésében: — a villamosenergia-termelés dekarbonizációja, — a CO2-kibocsátó iparágak, pl. az acélipar, a cementipar stb. dekarbonizációja, — szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (CLT) és például szennyvíztisztító telepek, — az elektromos energia nagyon nagy mennyiségben történő, alacsony fajlagos költségek melletti tárolása, — e-mobilitás, — intelligens hálózatok és nagyfeszültségű elektromos hálózatok, — intelligens városok stb.
3.1.4.
Ezek a technológiák papíron könnyen felsorolhatók, de megvalósításuk kétségtelenül hatalmas kihívást jelent, tekintettel arra, hogy nagy léptékben kell őket bevezetni: az EU mind a 27 tagállamában és globálisan is.
3.1.5.
Az új technológiákkal kapcsolatos globális verseny egyik kulcskérdése a kutatók és mérnökök nagy számban való rendelkezésre állása lesz.
Ez mindenképpen hatalmas kihívás Európa számára.
Ázsia országaiban az elmúlt 20 évben jelentősen nőtt a fizika, az IKT és a mérnöki tudományok területén tanulók száma, míg Európában ez a szám többé-kevésbé stagnált.
Az európai misszióknak nemcsak e diákok számának növelését kell elősegíteniük, hanem az EU-nak azt is el kell érnie, hogy megforduljon a trend, és a magasan képzett emberek jelenlegi „agyelszívása” az EU számára „agynyeréssé” váljon.
3.1.6.
Az EGSZB nyomatékosan javasolja, hogy az Európai Bizottság határozzon meg intézkedéseket az alapkészségek jelentős javulása érdekében, illetve hogy a fizika, az IKT és a mérnöki tudományok, valamint az orvostudomány és a gyógyszerészet területén tanulók száma jelentős mértékben növekedjék a következő 20 évben Európában.
Saját tudományos szakembergárdája nélkül Európa továbbra is le fog maradni az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez szükséges valamennyi technológia terén. 3.2.
2. küldetés: a rák 3.2.1.
Mind a 27 tagállamban a rákos megbetegedések számának folyamatos növekedése tapasztalható.
Az EU 27 tagállamának együtt kell dolgoznia a diagnózis, a terápia, a személyre szabott gyógyszerekhez való hozzáférés, a kezelés és a megelőzés javításán – amint azt már az EGSZB 2021 júniusában az európai rákellenes tervről szóló véleményében (4) is hangsúlyozta.
Az EGSZB ezért üdvözli, hogy a rák megelőzésére és gyógyítására irányuló kutatást az öt uniós küldetés egyikeként jelölték meg.
(4)
HL C 341., 2021.8.24., 76. o.