C 275/14
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.7.18.
2.5.
A jogbiztonság szempontjából problematikus nemzeti intézkedések körébe a következők tartoznak: a nem egyértelműen értelmezett korlátozó intézkedések bevezetése; ellentmondások a kormányzati politika és az alapul szolgáló jogi intézkedések között; valamint a jogszabályok olyan gyakori módosítása, ami az átlagpolgárok számára rendkívül megnehezíti annak megértését, hogy mit tehetnek és mit nem.
Szükséghelyzetben fokozódik a kockázat és a bizonytalanság, és a lakosság a kormánytól – és általában a hatóságoktól – vár egyértelmű útmutatást arra vonatkozóan, hogy jogszerűen mit tehetnek és mit nem.
2.6.
Ami a törvény előtti elszámoltathatóságot illeti, a Covid19-hez kapcsolódó kormányzati intézkedések parlamenti és bírósági felügyeletével kapcsolatos problémák a parlamentek háttérbe szorulásában mutatkoznak meg. 2021 februárja előtt a Covid19-hez kapcsolódó intézkedéseket illetően az uniós tagállamok kevesebb mint fele hozott létre parlamenti szakbizottságokat, tett közzé jelentéseket vagy ütemezett be rendszeres vitákat, és a parlamentek az esetek kevesebb mint egyharmadában vizsgálták meg (pl. parlamenti vita vagy szavazás útján) vagy módosították a kormányzati intézkedéseket (10).
A bírósági felülvizsgálat olyan eljárás, amelynek keretében a bíróságok biztosítják, hogy a kormányok jogszerűen járjanak el, ami különösen fontos válság idején, hiszen ilyenkor az alapvető jogokat szigorúan korlátozhatják.
A Covid19-hez kapcsolódó intézkedésekkel összefüggésben Unió-szerte számos aggály merült fel a bírósági felülvizsgálat hatékonyságával és az igazságszolgáltatáshoz való joggal kapcsolatban (11).
A bíróságok bezárása vagy a bíróságokhoz való hozzáférésnek csak bizonyos típusú eljárásokra való korlátozása kedvezőtlenül érintette a polgárok vitarendezési képességét, és veszélyeztette az igazságszolgáltatáshoz való jogot, különösen ott, ahol a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjait aránytalanul nagy mértékben érintették a világjárványra válaszul bevezetett intézkedések.
A legtöbb tagállamban az igazságszolgáltatási rendszerek nem voltak jól felkészülve a válságra, mivel alacsony szinten digitalizáltak, a társadalom egyes részei pedig – különösen a kiszolgáltatott csoportok – nem rendelkeztek elegendő információval az igazságszolgáltatás működéséről, így nem fértek ahhoz hozzá.
2.7.
Végső soron azt a következtetést lehet levonni, hogy a népegészségügyi szükséghelyzetek (12) kezelése során a jogállamiság vezérelheti a leghatékonyabb intézkedéseket, és alapvető értéket jelent – nemcsak a hétköznapokban, hanem válság idején is, sőt akkor talán még inkább.
A koronavírus-világjárvány által okozott közvetlen gazdasági és társadalmi károk helyreállítása érdekében a Next Generation EU eszköz keretében tett erőfeszítések kapcsán az EGSZB ismét leszögezi, hogy támogatja azt az európai bizottsági rendeletjavaslatot, amely egy olyan új eszköz létrehozására irányul, mely lehetővé tenné gazdasági korrekciós intézkedések alkalmazását azon tagállamok tekintetében, amelyek súlyosan és tartósan megsértik a 2. cikkben felsorolt értékeket (13).
3.
Alapvető jogok 3.1.
A Covid19-világjárvány óriási nyomást gyakorolt az Unióban az alapvető jogokat támogató és védő valamennyi intézményre és infrastruktúrára.
A gyorsan romló egészségügyi szolgáltatások és a komoly méreteket öltő társadalmi-gazdasági válság a kontinens lakossága többségének életét, egészségét és jólétét fenyegette, és növelte a szegénység kockázatát.
Ez különösen azokat a csoportokat sújtotta, amelyek azzal szembesültek, hogy konkrétan és folyamatosan akadoznak a szociális szolgáltatások, ami pedig abból adódott, hogy ezek a szolgáltatások régóta alulfinanszírozottak, a rendszer pedig nincs felkészülve válságokra.
Ennek kapcsán az EGSZB ismételten kéri, hogy dolgozzák ki az európai tisztességes minimumjövedelem kötelező érvényű európai keretét (14).
3.2.
Az Uniónak és tagállamainak társadalmi szinten mélyen el kell gondolkodniuk a válság eredetéről és annak okairól, hogy miért került a világjárvány miatt a legtöbb európai egészségügyi rendszer az összeomlás szélére.
Az évek óta tartó megszorító politikák általános tőkekivonáshoz vezettek az egészségügyi ágazatban és más kulcsfontosságú szociális szolgáltatások terén (az eltartottak és kiszolgáltatottak segítése, ápolási intézmények stb.), így jött létre az az időzített bomba, amely egy jelentős egészségügyi kihívás közepette aztán felrobbant.
Az Európa jövőjéről szóló konferencia során minden érintett felet arra kell ösztönözni, hogy vonja le a válság tanulságait annak érdekében, hogy megteremthessük a
(10) (11) (12) (13) (14)
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, 2021. május).
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, 2021. május).
J. Grogan és N. Weinberg: Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (A RECONNECT szakpolitikai összefoglalója, 2020.
augusztus): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/ RECONNECTPB_082020B.pdf.
HL C 62., 2019.2.15., 173. o.
HL C 190., 2019.6.5., 1. o.
Ehhez az EGSZB-véleményhez készült egy ellenvélemény is, amelyet elutasítottak, de a leadott szavazatok legalább egynegyedét megkapta.