18.7.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 275/93
visokovrijednih područja očuvanja moraju biti obuhvaćeni područjem primjene.
Posebnu pozornost treba posvetiti kaučuku, kukuruzu, bananama, šećernoj trski i svem mesu životinja hranjenih sojom (poput svinjetine i peradi).
EGSO odlučno poziva na izradu inventara drvene mase na razini EU-a.
Taj bi problem trebao biti riješen u bliskoj budućnosti.
Ključne definicije u predmetnoj Uredbi (npr. „bez krčenja šuma” ili „propadanje šuma”) trebale bi biti u skladu s definicijama FAO-a.
Prilagođene definicije ili definicije koje se samo djelomično temelje na definicijama FAO-a samo stvaraju prostor za tumačenje i stoga mogu dovesti do pravne nesigurnosti za gospodarske subjekte.
4.3.
Provedba uredbe bit će u rukama nadležnih tijela država članica.
Učinkovitost predloženog zakonodavstva stoga ovisi o prioritetu koji mu se daje i o operativnim kapacitetima javnih tijela u svakoj državi članici.
Kao poseban prioritet mora se osigurati dodjela potrebnih sredstava i uspostava sustava u svim državama članicama.
Važna su namjenska ulaganja u informatičku infrastrukturu, ljudske resurse i povećane operativne kapacitete javnih tijela u svakoj državi članici za učinkovito i adekvatno praćenje, referentne vrijednosti i procjenu rizika.
Za to bi trebalo koristiti umjetnu inteligenciju.
Subjekti na koje se Uredba primjenjuje trebali bi primjenjivati transparentan sustav praćenja (uključujući objave izvješća o dužnoj pažnji kojima se ne ugrožavaju povjerljive poslovne informacije).
Krajnji rok mora biti datum u prošlosti kako bi se izbjeglo poticanje daljnjeg krčenja šuma.
4.4.
Uredba se bavi krčenjem i propadanjem šuma povezanim s proizvodnjom i potrošnjom odabrane robe i proizvoda u Europi.
Međutim, u njoj se ne rješavaju druga vrlo važna društvena i okolišna pitanja povezana s proizvodnjom obuhvaćenih proizvoda.
Odabrani pristup zaštiti ljudskih prava oslanja se isključivo na zakone koji se primjenjuju u sklopu nacionalnih pravnih okvira.
To stvara velike nedostatke u pogledu zaštite prava na zemljište autohtonih naroda i lokalnih zajednica te drugih međunarodnih standarda u području ljudskih prava.
Odbor potiče Komisiju da razmotri mogućnost dopune prijedloga smjernicama za provođenje postupka dužne pažnje i procjene rizika za lance opskrbe u svakom robnom sektoru.
Smjernice bi trebale uključivati potencijalne izvore informacija s kojima bi se relevantni odgovorni subjekti mogli savjetovati, poput programa certificiranja koji ispunjavaju određene minimalne standarde.
Cilj bi trebao biti uspostavljanje usklađenog programa za odgovorne lance opskrbe koji nisu povezani s krčenjem šuma, pri čemu bi se program temeljio na važnim postignućima u radu niza postojećih programa certificiranja.
4.5.
Najkasnije pet godina nakon stupanja uredbe na snagu Komisija će provesti procjenu utjecaja na poljoprivrednike, posebno maloposjednike, autohtone narode i lokalne zajednice te eventualne potrebe za dodatnom potporom.
U prijedlogu se predviđa i ocjenjivanje potrebe i izvedivosti dodatnih alata za olakšavanje trgovine kako bi se podržalo postizanje ciljeva uredbe priznavanjem programa certificiranja.
Međutim, Odbor smatra da su uloga certificiranja i utjecaj na poljoprivrednike, uključujući maloposjednike i lokalne zajednice, ključni za funkcioniranje i učinak predložene uredbe, kako namjerni tako i nenamjerni.
Oni moraju biti obuhvaćeni ex-ante procjenama, a zaključci koji proizlaze iz tih procjena moraju biti integrirani u uredbu prije njezinog stupanja na snagu.
4.6.
Izuzeća za mala i srednja poduzeća te pojednostavljeni postupak dužne pažnje u okviru sustava ocjenjivanja zemalja prema referentnim vrijednostima ne bi trebali dovesti do rupa u propisima koje bi mogle učiniti uredbu neučinkovitom.
Istodobno, uredbom ne bi trebalo nametati nepotrebna administrativna opterećenja i troškove.
Javna agencija EU-a za rejting (3) za ljudska prava i prava u području okoliša u poslovnom kontekstu može pomoći MSP-ovima u ispunjavanju njihovih obveza.
Komisija bi trebala pažljivo procijeniti jesu li predložene odredbe u pogledu geolokalizacije do pojedinačnih zemljišnih čestica u niskorizičnim zemljama i zahtjeva u pogledu dokaza proporcionalne ili potrebne.
Neki zahtjevi ne samo da bi doveli do sukoba u EU-u povezanih s načelom supsidijarnosti u odnosu na države članice, već bi prije svega nesrazmjerno opteretili male proizvođače koji imaju značajnu ulogu u opskrbi u EU-u.
Radi transparentnosti potrebno je objaviti točne kriterije klasifikacije.
Potrebno je podržati male vlasnike šuma u EU-u i izvan njega kako bi poboljšali održivo gospodarenje šumama, pristupili održivom financiranju i ponudili održive šumske proizvode.
4.7.
U člancima 22. i 24. sadržane su odredbe o povlačenju s tržišta i mogućem uništavanju robe ili proizvoda koji nisu u skladu s uredbom.
To bi u većini slučajeva bilo u suprotnosti s drugim važnim načelima i ciljevima politike EU-a, uključujući one o sprječavanju rasipanja hrane.
EGSO stoga preporučuje Komisiji da ponovno razmotri te odredbe kako bi se izbjeglo uništavanje vrijednih resursa.
Prema nacrtu uredbe (članak 3.) drvna sirovina dobivena zakonitim (odobrenim) krčenjem šuma u svrhu stvaranja poljoprivrednog zemljišta ne bi se smjela stavljati na tržište.
Bilo bi primjereno pojasniti
(3)
Vidjeti točku 1.15. u samoinicijativnom mišljenju EGSO-a „Obvezujući ugovor UN-a o poslovanju i ljudskim pravima” (SL C/97, 24.3.2020., str. 9.).