C 275/14
HR
Službeni list Europske unije
18.7.2022.
2.5.
Kad je riječ o pravnoj sigurnosti, nacionalne mjere koje su problematične u tom smislu uključuju uvođenje mjera ograničavanja s nejasnim tumačenjem, proturječnosti između vladine politike i pripadajućih pravnih mjera te česte promjene zakona zbog kojih je građanima iznimno teško shvatiti što smiju, a što ne smiju činiti.
U izvanrednoj se situaciji rizik i neizvjesnost povećavaju, a oči javnosti uprte su u vladu, odnosno u javna tijela općenito, u potrazi za jasnim vodstvom u pogledu onoga što je zakonski dopušteno, a što nije.
2.6.
U pogledu odgovornosti pred zakonom, problemi s parlamentarnim i sudskim nadzorom vladinih mjera povezanih s bolešću COVID-19 mogu se vidjeti u marginalizaciji parlamenata.
Prije veljače 2021.
manje od polovice država članica EU-a uspostavilo je specijalizirane parlamentarne odbore, objavilo izvješća ili organiziralo redovite rasprave o mjerama povezanima s bolešću COVID-19, dok su se u manje od trećine slučajeva vladine mjere preispitivale (npr. u raspravi ili glasanjem) ili mijenjale u parlamentu (10).
Sudsko preispitivanje jest postupak kojim sudovi osiguravaju da vlade postupaju u skladu sa zakonom, a osobito je važno u vrijeme krize, kad temeljna prava mogu biti strogo ograničena.
Diljem EU-a pojavila se zabrinutost u pogledu djelotvornosti sudskog preispitivanja i pristupa pravdi u kontekstu mjera za suzbijanje COVID-a 19 (11).
Zatvaranje sudova ili ograničen pristup sudovima omogućen samo za određene vrste postupaka negativno je utjecao na mogućnost građana da rješavaju sporove i ugrozio je pristup pravdi osobito ondje gdje su najranjiviji članovi društva bili nerazmjerno pogođeni mjerama uvedenima u okviru odgovora na pandemiju.
Pravosudni sustavi u većini država članica bili su loše pripremljeni za krizu zbog niske razine digitalizacije i zbog toga što su nekim dijelovima društva, osobito ranjivim skupinama, nedostajale dostatne informacije o tome na koji način pravosuđe funkcionira te mu stoga nisu mogli pristupiti.
2.7.
U konačnici se može zaključiti da vladavina prava može usmjeravati najdjelotvornije mjere odgovora na izvanredne javnozdravstvene situacije (12) te da je riječ o bitnoj vrijednosti, ne samo u uobičajenim vremenima, već isto tako, a možda još i više, u vremenima krize.
U kontekstu rada na otklanjanju neposredne gospodarske i socijalne štete nastale zbog pandemije koronavirusa s pomoću instrumenta NextGenerationEU, EGSO ponovno ističe svoju potporu Komisijinu prijedlogu uredbe radi stvaranja novog alata kojim bi se omogućile gospodarske korektivne mjere u pogledu država članica koje ozbiljno i uporno krše vrijednosti navedene u članku 2 (13).
3.
Temeljna prava 3.1.
Zbog pandemije COVID-a 19 izvršen je ogroman pritisak na sve institucije i infrastrukturu kojima se podupiru i štite temeljna prava u EU-u.
Brzo pogoršanje zdravstvenih usluga i socioekonomska kriza velikih razmjera postali su prijetnja životu, zdravlju i dobrobiti većine ljudi na kontinentu te su povećali rizik od siromaštva.
To je posebno pogodilo određene skupine već suočene s konkretnim i kontinuiranim poremećajima u pružanju socijalnih usluga koji su posljedica dugoročnog nedovoljnog financiranja i nedovoljne pripremljenosti sustava za suočavanje s krizama.
U tom pogledu, EGSO ponavlja svoj poziv na donošenje obvezujućeg europskog okvira za dostojan minimalni dohodak u Europi (14).
3.2.
EU i njegove države članice trebali bi duboko promisliti o uzrocima krize s društvenog aspekta i o razlozima koji su doveli do toga da je većina europskih zdravstvenih sustava zbog pandemije došla do ruba urušavanja.
Višegodišnja politika štednje dovela je do općeg trenda neulaganja u zdravstveni sektor i druge ključne socijalne usluge (pomoć uzdržavanim osobama i ranjivim skupinama, domovima za starije osobe itd.), što je stvorilo tempiranu bombu koja je eksplodirala pred najvećim zdravstvenim izazovom.
Budući da je u tijeku Konferencija o budućnosti Europe, sve uključene trebalo bi potaknuti da izvuku pouku iz te krize kako bi položili temelje za obnovu socijalne države.
Otpornost je mrtvo slovo na
(10) (11) (12) (13) (14)
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Vladavina prava i kriza uzrokovana COVID-om 19) (Democracy Reporting International, svibanj 2021.)
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Vladavina prava i kriza uzrokovana COVID-om 19) (Democracy Reporting International, svibanj 2021.)
J. Grogan i N. Weinberg, Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (Načela provođenja vladavine prava i dobrog upravljanja u izvanrednim javnozdravstvenim situacijama) (Sažetak politike RECONNECT, kolovoz 2020.): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf.
SL C 62, 15.2.2019., str. 173.
SL C 190, 5.6.2019., str. 1.
Na ovo mišljenje EGSO-a podneseno je protumišljenje koje je odbijeno, ali je dobilo barem četvrtinu glasova.