18.7.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 275/5
2.
Johdanto ja yleisiä huomioita 2.1 Matkailu EU:n ja koko maailman tasolla ei palaa pandemiaa edeltäneelle tasolle.
Pandemian vaikutukset ja sen seuraukset yhteiskunnille ja taloudelle eivät ole vielä täysin selvillä.
Ennen covid-19-kriisiä matkailuala tuotti suoraan tai välillisesti lähes 10 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta ja työllisti noin 22,6 miljoonaa ihmistä, ja EU:sta tuli sen ansiosta maailman johtava matkailukohde, jossa vuonna 2018 vieraili 563 miljoonaa kansainvälistä matkailijaa ja joka sai 30 prosenttia maailman matkailutuloista.
Vuonna 2018 EU:hun saapui 30 prosenttia kansainvälisistä matkailijoista, joten EU oli maailman suosituin matkailukohde.
Samaisena vuonna EU:n 27 jäsenvaltiossa oli yli 600 000 matkailuyritystä, ja yöpymisvarauksia majoitusliikkeissä oli yhteensä 1 326 049 994.
2.2 Euroopan komission yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) arvion mukaan matkailualan osuus EU:n kokonaistyölli­ syydestä on yli kuusi prosenttia.
Lisäksi eräillä alueilla matkailu edistää työllisyyttä paljon tätä enemmän ja tarjoaa usein ainoan työllistymismahdollisuuden matalan osaamistason työntekijöille.
Esimerkiksi Kreetalla (Kreikka), Jadranska Hrvatskassa (Kroatia), Aostanlaaksossa (Italia) ja Kanariansaarilla (Espanja) matkailun osuus alueen kokonaistyöllisyydestä on yli 30 prosenttia.
2.3 Pandemian puhkeamista seuranneiden useiden, vuosina 2020 ja 2021 ilmaantuneiden tartunta-aaltojen jälkeen nyt on nähtävissä työllisyyteen kohdistuneen covid-19-kriisin vaikutuksen laajuus ja tuhoisat sosiaaliset seuraukset matkailu- ja liikennealalla: kansainvälisen matkailun puuttuminen, matkailuun liittyvien hyödykkeiden ja palvelujen riittämätön ja heikko kysyntä (johtuen kulutusmallien ja matkailukäyttäytymisen muutoksista covid-19-pandemian aikana), yritysten konkurssien lisääntyminen ja kasvava velkaantuneisuus (joka ei rajoitu pelkästään matkailuyrityksiin), vaikeus päästä maksuvalmiustoimenpiteiden piiriin ja julkishallinnon tehottomat torjuntatoimet.
Soutaminen ja huopaaminen yhteiskunnan uudelleenavaamiseen tähtäävien toimenpiteiden suhteen, EU:n koronatodistukseen perustuvien rajoitus­ toimenpiteiden väärinkäyttö ja riippumattomien viranomaisten kyvyttömyys taata yhdenmukaiset oikeudet matkailijoille/ matkustajille ja yrityksille, kulloistakin paikallista terveys- ja turvallisuustilannetta koskevien tietojen monimutkaisuus matkailijoiden kannalta ja useissa tapauksissa tällaisten luotettavien tietojen puuttuminen sekä EU:n rajojen sisäpuolella tapahtuvaa liikkuvuutta koskevat monimutkaiset hallinnolliset menettelyt eivät myöskään edistä rajatylittävän liikkuvuuden palautumista ja talouden elpymistä.
2.4 On aiheellista mainita, että Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) tuoreen raportin (12) mukaan covid-19-pandemian vaikutus Euroopan unionin eri matkailukohteisiin on epäsymmetrinen ja erittäin paikallinen.
2.5 Kuten EPRS:n raportin kaavioista 1 ja 2 käy ilmi, matkailualan osuus työllisyydestä ja bkt:stä supistui huomattavasti pandemian aikana.
Esimerkiksi Italiassa matkailun osuus bkt:stä puolittui vuonna 2020 (verrattuna vuoteen 2019) pudoten 13,1 prosentista 7 prosenttiin, minkä myötä katosi 337 000 työpaikkaa.
Yhdysvaltoihin verrattuna useissa EU:n jäsenvaltioissa (esim. Saksassa, Italiassa ja Ranskassa) pudotus bkt:n suhteen on ollut suurempi, mutta työllisyys on kärsinyt vähemmän.
2.6 Kahdenkymmenenyhden kuukauden jälkeen pandemian alkamisesta Euroopassa maailmanlaajuisia matkailu- ja liikenne-ekosysteemejä koettelee edelleen ennennäkemätön kriisi (13).
2.7 EU:ssa on myös voitu havaita kaupunkialueilla ”uudenlaista” työmatkaliikenne- ja ostoskäyttäytymistä, joka on seurausta mukautumisesta hallituksen asettamiin matkustusrajoituksiin: esimerkiksi verkko-ostokset, kävely, pyöräily ja henkilöautolla tehdyt matkat ovat lisääntyneet julkisen liikenteen käytön kustannuksella.
Monissa EU-maissa erityisesti ikääntyneet eivät covid-19-rajoitusten vuoksi ole pystyneet pitämään yllä kausiluonteisen matkailun ja liikenteen kysyntää.
2.8 Junalla, risteily- ja matkustaja-aluksella ja lentokoneella matkustus on kärsinyt kansainvälisen matkailukysynnän 70 prosentin laskun myötä, mikä on johtanut tulojen ja työpaikkojen menetyksiin matkustus- ja matkailualoilla sekä niistä riippuvaisilla aloilla (esim. teollisuus ja vähittäiskauppa).
Vaikka vaikutus rahtiliikenteeseen on tähän mennessä ollut vähäinen, alan odotetaan supistuvan tulevina vuosina, erityisesti talouden ollessa taantumassa.
Tästä syystä nämä alat olisi otettava asianmukaisesti huomioon EU:n ja jäsenvaltioiden elpymissuunnitelmissa.
2.9 Näiden ilmiöiden lisäksi äskettäiset metsäpalot eteläisessä Euroopassa ja tulvat pohjoisessa Euroopassa ovat niin ikään osoittaneet – traagisten ihmishenkien menetysten ja taloudellisten tappioiden lisäksi – että tavanomaiset toimintapolitiikat ja nykyinen heikko rescEU-mekanismi eivät tuota toivottuja tuloksia ja ovat osoittautuneet soveltumattomiksi pitkän aikavälin kestävän kehityksen mallien kannalta.
(12) (13)
Euroopan parlamentti, Think Tank, Relaunching transport and tourism in the EU after COVID-19, helmikuu 2021.
Kriisi on koetellut pahiten pieniä yrityksiä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia asianomaisissa arvo- ja toimitusketjuissa sekä ylipäänsä työntekijöitä ja yrityksiä ja niiden selviytymiskykyä.