C 275/14
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
18.7.2022
2.5 Oikeusvarmuuden osalta ongelmallisia kansallisia toimia ovat tulkinnallisesti epäselvien rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotto, hallituksen toimintapolitiikan ja sen perustana olevien lainsäädäntötoimien ristiriita sekä niin tiheät lainsäädäntömuutokset, että tavallisten kansalaisten on poikkeuksellisen vaikea ymmärtää, mikä on sallittua ja mikä ei.
Poikkeustilanteessa riskit ja epävarmuus lisääntyvät, ja ihmiset odottavat hallitukselta – ja yleisemmin viranomaisilta – selkeitä ohjeita siitä, mikä on laillista ja mikä ei.
2.6 Mitä tulee velvollisuuteen noudattaa lakia, covid-19-pandemiaan liittyvien hallituksen toimien parlamentaarisen ja laillisuusvalvonnan ongelmana on ollut parlamenttien syrjäyttäminen.
Alle puolet EU:n jäsenvaltioista oli ennen helmikuuta 2021 perustanut erityisiä parlamentaarisia valiokuntia, julkaissut raportteja tai järjestänyt säännöllisiä keskusteluja covid-19-pandemiaan liittyvistä toimenpiteistä, ja alle kolmasosassa tapauksista parlamentit olivat (esim. parlamentissa käydyssä keskustelussa tai äänestyksessä) valvoneet tai muuttaneet hallituksen toimenpiteitä (10).
Laillisuusvalvonta on prosessi, jossa tuomioistuimet varmistavat hallitusten lainmukaisen toiminnan, ja se on erityisen tärkeää kriisiaikoina, jolloin perusoikeuksia saatetaan rajoittaa tuntuvasti.
Kaikkialla EU:ssa on tuotu esiin useita huolenaiheita liittyen laillisuusvalvonnan tehokkuuteen ja oikeussuojan toteutumiseen covid-19-toimenpiteiden yhteydessä (11).
Tuomioistuinten sulkeminen tai oikeussuojan saatavuuden rajoittaminen vain tietyntyyppisiin oikeudenkäynteihin on heikentänyt niin kansalaisten mahdollisuuksia ratkaista riitojaan kuin oikeussuojan toteutumista erityisesti silloin, kun pandemian johdosta käyttöön otetut toimenpiteet ovat vaikuttaneet suhteettomasti heikoimmassa asemassa oleviin yhteiskunnan jäseniin.
Useimpien jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmät olivat huonosti valmistautuneita kriisiin, koska niiden digitalisaatiotaso oli heikko ja koska tietyillä yhteiskuntaryhmillä, erityisesti heikossa asemassa olevilla ryhmillä, ei ollut riittävästi tietoa oikeuslaitoksen toiminnasta, minkä vuoksi niillä ei ollut mahdollisuutta saattaa asiaansa tuomioistuimen käsiteltäväksi.
2.7 Kaiken kaikkiaan voidaan päätellä, että kansanterveysuhkiin voidaan reagoida tehokkaimmin oikeusvaltioperiaat­ teeseen perustuvilla toimilla (12) ja että oikeusvaltioperiaate on keskeinen arvo paitsi tavanomaisina aikoina myös – ja kenties vieläkin enemmän – kriisiaikoina.
Kun otetaan huomioon NextGenerationEU-välineen avulla toteutettavat toimet koronaviruspandemian aiheuttamien välittömien taloudellisten ja sosiaalisten vahinkojen korjaamiseksi, ETSK vahvistaa tukevansa komission ehdotusta asetukseksi sellaisen uuden välineen luomisesta, joka mahdollistaisi niihin jäsenvaltioihin kohdennettavat taloudelliset korjaustoimenpiteet, jotka loukkaavat vakavasti ja jatkuvasti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja arvoja (13).
3.
Perusoikeudet 3.1 Covid-19-pandemia on aiheuttanut valtavan paineen kaikille instituutioille ja perusrakenteille, jotka tukevat ja suojelevat perusoikeuksia EU:ssa.
Nopeasti heikentyvät terveydenhuoltopalvelut ja laajamittainen sosioekonominen kriisi ovat uhanneet lähes kaikkien Euroopassa asuvien ihmisten henkeä, terveyttä ja hyvinvointia ja lisänneet köyhyysriskiä.
Tämä on vaikuttanut erityisesti tiettyihin ryhmiin, jotka kärsivät sosiaalipalvelujen tosiasiallisista ja jatkuvista häiriöistä.
Ne johtuvat näiden palvelujen pitkäaikaisesta alirahoituksesta sekä järjestelmän puutteellisesta valmiudesta selviytyä kriiseistä.
ETSK toistaa tässä yhteydessä kehotuksensa laatia sitova eurooppalainen kehys riittävän vähimmäistulon ottamiseksi käyttöön Euroopassa (14).
3.2 EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi käytävä syvällistä yhteiskunnallista pohdintaa kriisin alkuperästä ja syistä siihen, miksi useimmat eurooppalaiset terveydenhuoltojärjestelmät ajautuivat romahduksen partaalle pandemian vuoksi.
Vuosia jatkuneet säästötoimet ovat johtaneet yleiseen suuntaukseen vähentää investointeja terveydenhuoltoalaan ja muihin keskeisiin sosiaalipalveluihin (huollettavien ja heikossa asemassa olevien henkilöiden avustaminen, hoitokodit jne.), mikä synnytti aikapommin, jonka terveysalan mittava haaste räjäytti.
Kaikkia asianosaisia olisi Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin puitteissa kannustettava ottamaan oppia tästä kriisistä, jotta voidaan luoda perusta
(10) (11) (12) (13) (14)
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, toukokuu 2021).
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, toukokuu 2021).
J. Grogan ja N. Weinberg, Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (RECONNECT Policy Brief, elokuu 2020): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf EUVL C 62, 15.2.2019, s. 173.
EUVL C 190, 5.6.2019, s. 1.
Tähän ETSK:n lausuntoon tehtiin vastalausunto, joka hylättiin mutta joka sai vähintään neljänneksen annetuista äänistä.