C 275/6
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
18.7.2022
3.
EU:n ”seuraavan sukupolven” toimintapolitiikkojen edistäminen matkailu- ja liikennealalla 3.1 Tarvitaan uusi ”seuraavan sukupolven” lähestymistapa, joka on yhdenmukaisempi ja perustuu eurooppalaisiin ja kansallisiin toimintavaihtoehtoihin, jotta edistetään selviytymiskykyä lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä sekä matkailun ja liikenteen täydellistä elpymistä.
Keskeisten yhteisten periaatteiden olisi oltava EU:n uuden poliittisen, sosiaalisen ja taloudellisen toimintaohjelman keskiössä, jotta voidaan — palauttaa luottamus EU:n matkailu- ja liikenne-ekosysteemeihin (jotka koostuvat pääasiassa mikroyrityksistä ja itsenäisistä ammatinharjoittajista) työntekijöiden, kansalaisten, matkailijoiden/matkustajien sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten yksityisten ja julkisten sijoittajien keskuudessa — auttaa uudistamaan EU:n nykyisiä matkailu- ja liikennealan ekosysteemejä selviytymiskyvyn ja elpymisen edistämiseksi edettäessä kohti terveysalaa koskevaa, digitaalista ja vihreää siirtymää — palata covid-19-pandemiaa edeltäneille kysynnän tasoille ja edistää uusia investointeja, jotka ovat taloudellisesti pk-yritysten ulottuvilla, kestävän ja pitkän aikavälin kasvun edistämiseksi kyseisillä aloilla vuosien 2021–2027 jälkeen.
3.2 Euroopan komission äskettäin esittämän 55-valmiuspaketin avulla EU pystyy saavuttamaan eurooppalaisessa ilmastolaissa vahvistetut Euroopan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet.
Pakettiin sisältyvät ehdotukset vaikuttavat myös Euroopan liikenne- ja matkailuekosysteemeihin.
Ellei näitä toimenpiteitä suunniteltaessa oteta huomioon oikeanlaista toimintapolitiikkaa, ehdotukset eivät johda EU:n ”seuraavan sukupolven” toimintapolitiikkoihin matkailu- ja liikennealalla.
Ehdotetut toimenpiteet voisivat päinvastoin johtaa huomattaviin sääntelystä aiheutuviin lisäkustannuksiin EU:n yritysten – niin suurten kuin pientenkin – kannalta ja heikentää niiden kilpailukykyä EU:n rajojen läheisyydessä sijaitseviin unionin ulkopuolisiin kuljetus- ja matkailualan yrityksiin nähden, mikä vaarantaisi EU:n työpaikat näillä aloilla.
Tämän seurauksena vaikutukset kohdistuisivat erityisen voimakkaasti niihin EU:n alueisiin, jotka ovat erittäin riippuvaisia matkailusta.
Uudessa ”seuraavan sukupolven” lähestymistavassa olisi sen vuoksi kiinnitettävä huomiota tämän lainsäädäntöpaketin kustannusvaikutuksiin Euroopan liikenteen ja matkailun ekosysteemeihin ja varmistettava, ettei niiden (kansainvälistä) kilpailukykyä heikennetä.
Vain tällä tavoin voidaan turvata Euroopan työllisyys ja kilpailukyky, välttää hiilivuotoa ja varmistaa uuden ”seuraavan sukupolven” lähestymistavan onnistuminen. 4.
Hyvä alku: uudenlainen tietoisuus asiasta EU:n tasolla 4.1 Tilapäisten valtiontukipuitteiden tarjoaman jouston täysimääräinen hyödyntäminen olisi taattava vuoden 2022 loppuun saakka, ja merkittävän työttömyyttä torjuvan SURE-ohjelman olisi oltava toiminnassa saman ajanjakson ajan.
Yhteiskunnalliset toimijat ja pk-yritysjärjestöt olisi kuitenkin otettava tiiviimmin mukaan toimintaan, jotta paketti vastaisi vaikutuksia ja tehokkuutta koskeviin odotuksiin.
4.2 Todettakoon kuitenkin, että pienyritysten sekä hotelli-, ravintola- ja catering-alan pk-yritysten käytettävissä olevat likviditeetti-, rahoitus- ja pääomasijoitusjärjestelyt edellyttävät kuitenkin edelleen kiireellisesti politiikkatoimia, joilla näitä toimenpiteitä ja ohjelmia jatketaan vuosien 2022–2023 loppuun.
4.3 Jäsenvaltioiden toimittamat kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat ja uusi monivuotinen rahoituskehys (2021–2027) edellyttävät yhdessä tehostettua ja yhdenmukaistettua yhteisten menetelmien ja toimintatapojen vaihdon (talouspolitiikan EU-ohjausjakso mukaan luettuna) järjestelmää, jotta voidaan taata tarvittava symmetrinen EU:n talouden elpyminen, terve kilpailu julkisten ja yksityisten toimijoiden, erityisesti ravintoloiden sekä hotelli-, ravintola- ja catering-alan pk-yritysten, välillä jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla sekä sosiaalinen lähentyminen ja osallisuus.
4.4 Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa määritetään, miten varat jaetaan ja käytetään annettujen määräaikojen puitteissa.
Matkailuun sovelletaan EU-maasta riippuen joko matkailualaa koskevia toimenpiteitä, joilla uudistetaan alaa, tai horisontaalisia toimenpiteitä, jotka ovat merkityksellisiä kaikkien alojen kannalta.
Näistä syistä olemme laatineet lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin kehyksen, jossa on neljä keskeistä toimintapoliittista pilaria, joihin pohjaamme lopulliset päätelmämme ja suosituksemme: 4.5 ENSIMMÄINEN PILARI: Maksuvalmius, työllisyyden elpyminen ja yritysten luottamuksen palauttaminen 4.5.1 Koska selkeitä ja ajantasaisia tietoja ei ole siitä, miten Euroopan komission elpymisohjelman puitteissa Euroopan investointirahastosta (EIR) myönnettävän rahoitustuen odotetaan vaikuttavan mikro- ja pk-yrityksiin, ETSK ilmaisee asiasta huolensa ja ehdottaa seuraavaa: — Perustetaan työryhmä valvomaan erityisesti matkailu- ja kuljetusalan mikro- ja pienyrityksille suunnattujen elvytystoimenpiteiden täytäntöönpanoa. — Valvotaan jäsenvaltioiden kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia sen arvioimiseksi, onko niihin sisällytetty matkailualaan liittyviä uudistuksia.