C 275/32
ET
Euroopa Liidu Teataja
18.7.2022
2.11.
Komitee soovitab Euroopa Komisjonil seada prioriteediks ka missioonid ja meetmed, mis loovad ELis uusi kvaliteetseid töökohti, äritegevust, sissetulekuid, jõukust ja head elukvaliteeti ELi kodanikele, näiteks Euroopa tehnoloogiliste toodete konkurentsivõime säilitamine järjest karmima ülemaailmse (eriti Hiinast, Lõuna-Koreast jne lähtuva) konkurentsi tingimustes. 2.12.
Märkimisväärne osa Euroopa töökohtadest ja jõukusest tuleneb Euroopa tehnoloogiliste toodete (autod, masinad, materjalid jne) ekspordist.
Teine oluline uute töökohtade allikas Euroopas on mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, uuenduslikud idufirmad, kasvufirmad ja kõrgharidus. 3.
Konkreetsed märkused 3.1.
Missioon 1 – Kliimamuutustega kohanemine 3.1.1.
Kliimamuutused on 21. sajandil inimkonna jaoks üks suurimaid probleeme.
Poliitikakujundajad peavad eelseisvaid muutusi ette nägema, et kaitsta enim ohustatud sektoreid ja rühmi, võttes arvesse ka tööhõivet.
3.1.2.
Peaaegu kõigi rohelise kokkuleppe meetmetega kaasneb ELi kodanike jaoks elektri-, kütuse-, kütte- jne hinna tõus.
Need hinnatõusud avaldavad ELi liikmesriikides eriti suurt mõju sadadele miljonitele madala ja keskmise sissetulekuga inimestele ning haavatavatele inimestele üldiselt, kes sageli kuuluvad ELi madala sissetulekuga kodanike hulka.
See tähendab, et kõigil rohelise kokkuleppe meetmetel on märkimisväärne sotsiaalne mõju ja neid meetmeid tuleb hoolikalt kaaluda.
Need meetmed peavad suurendama jõukust, selle asemel et lükata kõrvale need, kes vajavad muutusega toimetulekuks toetust.
3.1.3.
Kindlasti on CO2 heitkoguste vähendamisel väga oluline roll näiteks järgmistel uutel tehnoloogiatel:
— elektritootmise CO2 heite vähendamine; — CO2 heidet tekitavate tööstusharude – nt terasetööstus, tsemenditööstus jne – CO2 heite vähendamine; — süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning näiteks reoveepuhastid; — elektrienergia väga suures mahus salvestamine madalate erikulude tarvis; — elektromobiilsus; — arukad võrgud ja kõrgepingevõrgud; — arukad linnad jne.
3.1.4.
Neid tehnoloogiaid on lihtne paberil loetleda, kuid nende rakendamine on kahtlemata suur väljakutse, arvestades mastaapi, mida on vaja kõigis 27 ELi liikmesriigis ja ka kogu maailmas.
3.1.5.
Üks keskne küsimus selles ülemaailmses konkurentsis uute tehnoloogiate kasutuselevõtmiseks on suure hulga teadlaste ja inseneride olemasolu.
See on Euroopa jaoks kindlasti suur probleem.
Aasia riigid on viimase 20 aastaga tohutult suurendanud füüsika, IKT ja insenerierialade üliõpilaste arvu, samas kui Euroopas on nende arv olnud kogu perioodi vältel enam-vähem sama.
Euroopa missioonid peaksid mitte ainult edendama nende üliõpilaste arvu suurenemist, vaid EL peaks soodustama kõrge kvalifikatsioonitasemega inimeste praeguse nn ajude äravoolu muutmist nende juurdevooluks ELi.
3.1.6.
Komitee soovitab tungivalt, et komisjon määraks kindlaks meetmed põhioskuste parandamiseks, samuti füüsika, IKT ja inseneriteaduste ning meditsiini- ja farmakoloogiaerialade üliõpilaste arvu oluliseks suurendamiseks Euroopas järgmise 20 aasta jooksul.
Ilma selle insenertehnilise potentsiaalita jääb Euroopa ka edaspidi kõigi kliimamuutustega võitlemiseks vajalike tehnoloogiate kasutuselevõtmise osas maha. 3.2.
2. missioon – Vähktõbi 3.2.1.
EL 27-s kasvab pidevalt vähktõvejuhtude arv.
27 liikmesriiki peavad tegema koostööd, et parandada diagnoosimist, teraapiat, ligipääsu personaliseeritud ravimitele, ravi ja ennetustegevust – nagu rõhutati juba 2021. aasta juunis komitee arvamuses „Euroopa vähktõvevastase võitluse kava“ (4).
Seepärast väljendab komitee heameelt asjaolu üle, et vähktõve ennetamise ja raviga seotud teadustegevus on märgitud üheks viiest ELi missioonist.
(4)
ELT C 341, 24.8.2021, lk 76.