C 275/14
ET
Euroopa Liidu Teataja
18.7.2022
2.5.
Õiguskindluse seisukohast hõlmavad selles kontekstis probleemsed riiklikud meetmed ebaselge tõlgendusega piiravate meetmete kehtestamist, vastuolusid valitsuse poliitikameetmete ja nende aluseks olevate õiguslike meetmete vahel ja niivõrd sagedasi seadusemuudatusi, et tavakodanikel on erakordselt raske aru saada, mis on lubatud ja mis mitte.
Hädaolukorras suureneb risk ja ebakindlus ning inimesed ootavad valitsuselt – ja ametiasutustelt üldisemalt – selgeid juhiseid selle kohta, mida nad võivad seaduslikult teha ja mida mitte.
2.6.
Mis puudutab seaduse järgimise kohustust, siis valitsuste COVID-19-ga seotud tegevuse parlamentaarse ja kohtuliku järelevalve probleemid on seotud parlamentide marginaliseerimisega.
Enne 2021. aasta veebruari olid vähem kui pooled ELi liikmesriikidest moodustanud parlamendi erikomisjone, avaldanud aruandeid või kavandanud regulaarseid arutelusid COVID-19-ga seotud meetmete teemal, ning vähem kui kolmandikul juhtudest olid parlamendid valitsuse meetmeid kontrollinud (nt parlamendi arutelu või hääletuse teel) või muutnud (10).
Kohtulik kontroll on protsess, mille käigus kohtud tagavad, et valitsused tegutsevad seaduslikult, ja see on eriti oluline kriisi ajal, mil põhiõigusi võidakse tõsiselt piirata.
Kogu ELis on tõstatatud mitmeid mureküsimusi seoses kohtuliku kontrolli tõhususe ja õiguskaitse kättesaadavusega COVID-19 meetmete kontekstis (11).
Kohtute sulgemine või kohtusse pöördumise võimaldamine ainult teatavat tüüpi menetluste puhul on mõjutanud negatiivselt kodanike suutlikkust oma vaidlusi lahendada ja piiranud õiguskaitse kättesaadavust iseäranis juhul, kui pandeemiale reageerimiseks võetud meetmed on ebaproportsionaalselt mõjutanud ühiskonna kõige haavatavamaid liikmeid.
Enamiku liikmesriikide kohtusüsteemid olid kriisiks halvasti ette valmistatud nende madala digiteerituse tõttu ja seetõttu, et teatud ühiskonnarühmadel, eelkõige haavatavatel rühmadel, ei olnud piisavalt teavet kohtusüsteemi toimimise kohta, mistõttu puudus neil ka sellele juurdepääs.
2.7.
Kokkuvõttes võib järeldada, et rahvatervise hädaolukordadele saab kõige tõhusamalt reageerida õigusriigi põhimõttele tuginevate meetmetega, (12) ning see on oluline väärtus mitte ainult tavaolukorras, vaid ka, ja võib-olla veelgi enam, kriisiaegadel.
Seoses jõupingutustega, mis on tehtud taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu koroonaviiruse pandeemiast põhjustatud vahetu majandusliku ja sotsiaalse kahju heastamiseks, kinnitab komitee oma toetust komisjoni ettepanekule võtta vastu määrus, millega luuakse uus vahend, mis võimaldaks võtta majanduslikke parandusmeetmeid liikmesriikide suhtes, kes rikuvad tõsiselt ja püsivalt ELi lepingu artiklis 2 loetletud väärtusi (13).
3.
Põhiõigused 3.1.
COVID-19 pandeemia on avaldanud tohutut survet kõigile institutsioonidele ja taristutele, mis toetavad ja kaitsevad põhiõigusi ELis.
Kiiresti halvenevad meditsiiniteenused ja ulatuslik sotsiaal-majanduslik kriis on ohustanud enamiku Euroopa inimeste elu, tervist ja heaolu ning suurendanud vaesusriski.
See on tabanud eelkõige konkreetseid rühmi, keda mõjutab sotsiaalteenuste reaalne ja pidev katkemine, mis on tingitud nende pikaajalisest alarahastamisest ja süsteemi vähesest valmisolekust kriisidega toime tulla.
Sellega seoses kordab komitee oma üleskutset kehtestada Euroopa siduv raamistik inimväärse miinimumsissetuleku kasutuselevõtuks Euroopas (14).
3.2.
EL ja selle liikmesriigid peaksid alustama sügavat ühiskondlikku arutelu kriisi põhjuste üle ja selle üle, miks enamik Euroopa tervishoiusüsteeme pandeemia tõttu kokkuvarisemise äärele jõudis.
Aastatepikkuse kokkuhoiupoliitika tulemusena on üldiselt vähenenud investeeringud tervishoiusektorisse ja muudesse olulistesse sotsiaalteenustesse (ülalpeetavate ja haavatavate isikute abistamine, hooldekodud jne), luues viitsütikuga pommi, mis suure tervishoiuprobleemi ajel plahvatas.
Euroopa tuleviku konverentsi raames tuleks julgustada kõiki asjaosalisi sellest kriisist õppust võtma, et panna alus heaoluriigi taasülesehitamisele.
Vastupidavus on tühipaljas sõnakõlks, kui ei tehta kõiki jõupingutusi selleks, et ehitada üles
(10) (11) (12) (13) (14)
J. Grogan, „Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis“ (Democracy Reporting International, mai 2021).
J. Grogan, „Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis“ (Democracy Reporting International, mai 2021).
J. Grogan ja N. Weinberg, „Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies“ (RECONNECT Policy Brief, august 2020): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf.
ELT C 62, 15.2.2019, lk 173.
ELT C 190, 5.6.2019, lk 1.
Komiteele esitati vastuarvamus, mis lükati tagasi, kuid kogus hääletusel enam kui veerandi antud häältest.