C 275/32
CS
Úřední věstník Evropské unie
18.7.2022
2.11.
EHSV doporučuje, aby Evropská komise považovala za prioritu také mise a opatření, které pro občany EU vytvářejí nová, vysoce kvalitní pracovní místa, podniky, příjem, bohatství a vysokou kvalitu života.
Mezi ty patří zachování konkurenceschopnosti evropských technologických výrobků v rámci stále silnější celosvětové konkurence (zejména ze strany Číny, Jižní Korey atd.). 2.12.
Značná část pracovních míst a bohatství Evropy pochází z vývozu evropských technologických výrobků (automobilů, strojů, materiálů atd.).
Dalším zdrojem nových pracovních míst v Evropě jsou mikropodniky a malé a střední podniky, inovativní startupy, rozvíjející se podniky a oblast vysokoškolského vzdělávání. 3.
Konkrétní připomínky 3.1.
Mise č. 1 – Přizpůsobení se změně klimatu 3.1.1.
Změna klimatu je jednou z největších výzev, jimž musí lidstvo v 21. století čelit.
Tvůrci politik budou muset předvídat budoucí změny, aby ochránili nejohroženější odvětví a skupiny, a to i pokud jde o pracovní místa.
3.1.2.
Téměř všechna opatření Zelené dohody přinášejí občanům EU nárůst cen elektřiny, paliva, vytápění domácností atd.
Toto zvýšení cen má obzvláště velký dopad na stovky milionů lidí v členských státech EU, kteří mají nízké a střední příjmy, a obecně na zranitelné osoby, které mají často nízké příjmy.
To znamená, že všechna opatření Zelené dohody mají významný sociální dopad a je třeba k nim přistupovat citlivě.
Jejich důsledkem musí být zvýšení prosperity, nikoli marginalizace osob, které k tomu, aby tyto změny zvládly, potřebují podporu.
3.1.3.
Mezi příklady nových technologií, které bezpochyby sehrají velmi důležitou úlohu při snižování emisí CO2, patří:
— dekarbonizace výroby elektrické energie, — dekarbonizace průmyslových odvětví produkujících CO2, např. ocelářského průmyslu, cementářského průmyslu atd., — zachycování a ukládání uhlíku (CCS) a například čistírny odpadních vod, — skladování elektrické energie ve velmi velkém měřítku s nízkými specifickými náklady, — elektromobilita, — inteligentní sítě a vysokonapěťové elektrické rozvodné sítě, — inteligentní města atd. 3.1.4.
Je ovšem snadné učinit teoretický výčet těchto technologií, ale vzhledem k tomu, v jakém objemu budou ve všech 27 členských státech EU a celosvětově zapotřebí, je jejich zavádění v praxi nepochybně obrovskou výzvou.
3.1.5.
Jednou z klíčových otázek této celosvětové soutěže týkající se nových technologií bude dostupnost značného počtu výzkumných pracovníků a inženýrů.
To pro Evropu rozhodně představuje zásadní výzvu.
Asijské země za posledních 20 let výrazně navýšily počet studentů fyziky, informačních a komunikačních technologií a technických oborů, zatímco počty studentů těchto oborů v Evropě víceméně stagnují.
Evropské mise by měly nejen podporovat zvýšení počtu těchto studentů, EU by měla podporovat obrat od „odlivu mozků“ vysoce kvalifikovaných lidí, k němuž dochází v současnosti, k „přílivu mozků“ do EU.
3.1.6.
EHSV důrazně doporučuje, aby Komise definovala opatření, jež v Evropě v průběhu příštích 20 let podstatně zlepší základní dovednosti a zvýší počty studentů fyziky, informačních a komunikačních technologií a technických oborů a také studentů medicíny a farmakologie.
Bez tohoto inženýrského mozkového trustu bude Evropa i nadále zaostávat ve všech technologiích potřebných k boji proti změně klimatu. 3.2.
Mise č. 2 – Boj proti rakovině 3.2.1.
V EU-27 jsme svědky neustále rostoucího počtu případů rakoviny.
EU-27 musí vzájemně spolupracovat na zlepšení diagnostiky, terapie, přístupu k personalizovaným léčivým přípravkům, léčby a prevence, jak již bylo zdůrazněno ve stanovisku EHSV Evropský plán boje proti rakovině z června 2021 (4).
EHSV proto vítá skutečnost, že výzkum v oblasti prevence a léčby rakoviny byl označen za jednu z pěti misí EU.
(4)
Úř. věst.
C 341, 24.8.2021, s.
76.