C 275/14
CS
Úřední věstník Evropské unie
18.7.2022
2.5.
Z hlediska právní jistoty patří mezi vnitrostátní opatření, která jsou v tomto ohledu problematická, zavedení restriktivních opatření, jejichž výklad je nejasný, rozpory mezi vládní politikou a příslušnými právními předpisy a tak častými změnami právních předpisů, že je pro běžné občany mimořádně obtížné pochopit, co je dovoleno a co nikoli.
V mimořádných situacích se riziko a nejistota stupňují a veřejnost očekává od vlády – a obecněji od veřejných orgánů – jasné pokyny ohledně toho, co lze a co nelze legálně dělat.
2.6.
Co se týče odpovědnosti vůči právním předpisům, problémy s parlamentním a soudním dohledem nad činností vlády ve spojitosti s pandemií COVID-19 lze spatřovat v marginalizaci parlamentů.
Před únorem 2021 zavedla specializované parlamentní výbory, zveřejnila zprávy nebo naplánovala pravidelné diskuse ohledně opatření souvisejících s pandemií COVID-19 méně než polovina členských států EU a v méně než třetině případů parlamenty vládní opatření kontrolovaly (např. prostřednictvím diskuse či hlasování v parlamentu) nebo změnily (10).
Soudní přezkum je proces, kterým soudy zajišťují, aby vlády jednaly v souladu s právními předpisy, a je obzvláště důležitý v době krize, kdy mohou být základní práva vážně omezena.
V celé EU vyvstala řada obav, pokud jde o účinnost soudního přezkumu a přístupu ke spravedlnosti v souvislosti s opatřeními přijatými s ohledem na pandemii COVID-19 (11).
Uzavření soudů nebo omezení přístupu k soudům pouze na některé druhy řízení mělo negativní dopad na schopnost občanů řešit své spory a oslabilo přístup ke spravedlnosti zejména v situacích, kdy měla opatření zavedená v reakci na pandemii nepřiměřený dopad na nejzranitelnější členy společnosti.
Soudní systémy ve většině členských států nebyly na krizi dostatečně připraveny z důvodu nízké úrovně jejich digitalizace a kvůli tomu, že některé části společnosti, zejména zranitelné skupiny, neměly dostatečné informace o tom, jak soudnictví funguje, a proto k němu neměly přístup.
2.7.
Lze tedy vyvodit závěr, že zásada právního státu může usměrňovat nejúčinnější opatření v reakci na případy ohrožení veřejného zdraví (12) a je zásadní hodnotou nejen v běžných časech, ale také – a možná ještě více – během krizí.
V souvislosti s úsilím vynakládaným prostřednictvím nástroje NextGenerationEU, jehož účelem je náprava bezprostředních hospodářských a sociálních škod způsobených pandemií COVID-19, EHSV znovu vyjadřuje svoji podporu návrhu nařízení, který vypracovala Komise a jímž se zřizuje nový nástroj, díky němuž bude možné přijímat nápravná opatření ekonomického charakteru vůči členským státům dopouštějícím se závažného a soustavného porušování hodnot uvedených v článku 2 (13).
3.
Základní práva 3.1.
Pandemie COVID-19 vyvíjí obrovský tlak na všechny instituce a infrastruktury, které podporují a chrání základní práva v EU.
Rychle se zhoršující kvalita zdravotních služeb a rozsáhlá socioekonomická krize ohrozily život, zdraví a dobré životní podmínky většiny lidí žijících v Evropě a zvýšily riziko chudoby.
To postihlo zejména specifické skupiny zasažené konkrétním a přetrvávajícím narušením sociálních služeb, a to v důsledku jejich dlouhodobého nedostatečného financování a nedostatečné připravenosti systému čelit krizím.
V tomto ohledu EHSV znovu vyzývá k tomu, aby byl zaveden závazný evropský rámec pro důstojný minimální příjem v Evropě (14).
3.2.
EU a její členské státy by se měly zapojit do důkladné společenské reflexe týkající se původu krize a důvodů, proč se většina evropských zdravotních systémů kvůli pandemii dostala na pokraj kolapsu.
Roky úsporných politik vedly k obecnému trendu snižování investic do zdravotnictví a dalších zásadních sociálních služeb (pomoc pro osoby ve stavu odkázanosti a pro zranitelné osoby, pečovatelské domy atd.), což utvářelo časovanou bombu, která vybuchla v konfrontaci se zásadní zdravotní výzvou.
Konference o budoucnosti Evropy pokračuje a všichni zúčastnění by měli být vedeni k tomu, aby si z této krize vzali ponaučení s cílem připravit podmínky pro rekonstrukci sociálního státu.
Odolnost je pouze
(10) (11) (12) (13) (14)
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Jsou reakce mimořádné, nebo již přesahují rámec zákona?
Zásada právního státu a krize COVID-19) (Democracy Reporting International, květen 2021).
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Jsou reakce mimořádné, nebo již přesahují rámec zákona?
Zásada právního státu a krize COVID-19) (Democracy Reporting International, květen 2021).
J. Grogan a N. Weinberg, Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (Principy dodržování zásad právního státu a řádné správy věcí veřejných v situacích ohrožení veřejného zdraví) (RECONNECT Policy Brief, říjen 2020): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf.
Úř. věst.
C 62, 15.2.2019, s. 173.
Úř. věst.
C 190, 5.6.2019, s. 1.
K tomuto stanovisku EHSV bylo vypracováno protistanovisko, které bylo zamítnuto, avšak obdrželo alespoň čtvrtinu odevzdaných hlasů.