C 270/22
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
13.7.2022
45. subliniază că obiectivul principal al politicii din domeniul amenajării teritoriului și din domeniul transporturilor ar trebui să fie acela de a garanta posibilitatea maximă de a satisface necesitățile, reducând în același timp la minimum nevoia de deplasare, și că, prin urmare, este important ca transporturile să fie raționalizate; 46. recomandă ca oferta de mobilitate multimodală să ia în considerare, de asemenea, contribuția pe care modelele de mobilitate ca serviciu (mobility as a service – MaaS) o pot aduce în tranziția către o conectivitate fizică mai durabilă din punct de vedere energetic și climatic; de exemplu, serviciile la cerere și mobilitatea partajată care conectează comunitățile rurale cu nodurile de transport, în special cu autobuzul și gările feroviare, pot stimula utilizarea transportului durabil; 47. este de acord cu Comisia că digitalizarea joacă un rol esențial în dezvoltarea zonelor rurale, permițându-le să utilizeze soluții inovatoare pentru a-și îmbunătăți reziliența și a-și valorifica potențialul.
Solicită, prin urmare, să se acorde o atenție deosebită promovării unor cadre care să completeze acțiunea publică cu acțiunea privată pentru a finanța acele infrastructuri digitale care, deși nu sunt suficient de competitive din punctul de vedere al investițiilor private, au totuși un nivel înalt de competitivitate pe plan social și teritorial.
Banda largă este esențială pentru ca zonele rurale să aibă acces la diferitele servicii și pentru rezolvarea problemelor care decurg din decalajele digitale cu care se confruntă mai multe comunități; 48. subliniază că investițiile în infrastructurile digitale nu sunt suficiente dacă nu sunt însoțite de o ofertă satisfăcătoare în materie de formare și de îmbunătățire a competențelor digitale, urgentă îndeosebi în mediul rural.
Și acest aspect este foarte important, date fiind creșterea criminalității informatice la nivel mondial și, mai ales, necesitatea ca întreprinderile locale care fac parte din lanțul alimentar să fie securizate cibernetic în măsură suficientă; 49. reamintește că zonele rurale au fost deosebit de vulnerabile la pandemia de COVID-19, dat fiind că dispun de o economie mult mai puțin diversificată, de un procent ridicat de lucrători care ocupă locuri de muncă esențiale și de o infrastructură de internet deficitară.
Cu toate acestea, efectele pandemiei asupra intensificării muncii la distanță oferă oportunități de combatere a depopulării rurale și de generare a unor activități economice și sociale rurale inovatoare pe termen lung; prin urmare, Comitetul sugerează să se aibă în vedere, printre alte măsuri, promovarea unor spații comune de lucru (co-working) de înaltă calitate în comunitățile rurale, sau introducerea de stimulente, cum ar fi cele fiscale, pentru a încuraja întreprinderile private să le permită angajaților să lucreze în locațiile geografice la alegere; 50. consideră că, în spiritul principiului de „a nu lăsa pe nimeni în urmă”, promovat de președinta von der Leyen, este necesar să se dispună de instrumente menite să asigure existența unor „ecosisteme de inovare” în fiecare teritoriu, care să ofere oportunități tuturor antreprenorilor și tuturor microîntreprinderilor și IMM-urilor rurale, stimulând astfel aceste mici întreprinderi rurale, precum și de o ofertă adecvată de pregătire și de formare în domeniul competențelor digitale sau al altor competențe non-tehnice (soft skills) legate de inovarea deschisă, de cooperarea interregională și internațională și de comunicarea interculturală; 51. salută sprijinul sporit acordat inițiativelor de la nivel local, cum ar fi LEADER/DLRC – care definește rolul grupurilor de acțiune locală – și „Sate inteligente”, și încurajează valorificarea în continuare a învățămintelor desprinse din aceste programe și abordări; atrage atenția, în acest context, asupra beneficiilor dezvoltării regionale bazate pe inovare, orientate spre competențe și implicare la nivel local; organismele competente de la nivel regional și național ar trebui să fie atenționate cu privire la ideile inovatoare ale părților interesate de la nivel local și să le sprijine acolo unde este posibil; 52. solicită să se țină seama, de asemenea, de contribuția pe care o au patrimoniul cultural și profesioniștii în domeniul cultural, artistic, respectiv creativ în ceea ce privește construirea unui viitor sustenabil și prosper și îmbunătățirea atractivității turistice a zonelor rurale, ceea ce va îmbunătăți, de asemenea, bunăstarea economică a așezărilor de aici; 53. consideră extrem de valoroasă recunoașterea în comunicare a rolului gestionării durabile a terenurilor agricole și a zonelor forestiere în reziliența la urgența climatică și la riscurile asociate, precum și în protejarea biodiversității; 54. reamintește că tranziția verde și cea digitală ar trebui, de asemenea, să asigure societăți mai reziliente și mai echitabile, care să țină seama de necesitățile tuturor membrilor comunității rurale, inclusiv ale grupurilor dezavantajate și ale celor care trăiesc în zone mai puțin dezvoltate și în sărăcie profundă.
Prin urmare, ar trebui subliniat că aceste tranziții trebuie să fie juste și favorabile incluziunii; 55. consideră că agricultura trebuie să poată juca în continuare un rol central în zonele rurale.
Invită Comisia să supravegheze punerea corectă în aplicare a planurilor strategice pe care fiecare stat membru va trebui să le elaboreze în contextul noii politici agricole comune (PAC), pentru a se asigura că sectorul primar european se îndreaptă în direcția indicată de Pactul verde, de Strategia „De la fermă la consumator” sau de Strategia privind biodiversitatea, și că acestea fac posibilă o strategie locală bazată pe caracteristicile fiecărei regiuni și pe promovarea produselor locale tipice;