C 270/22
HR
Službeni list Europske unije
13.7.2022.
45. naglašava da temeljni cilj politike prometa i zoniranja zemljišta treba biti što više opcija za zadovoljavanje potreba uz što manje prometa, zbog čega je treba racionalizirati; 46. preporučuje da se u ponudi multimodalne mobilnosti vodi računa i o načinima na koje modeli mobilnosti kao usluge (eng.
mobility as a service – Maas) mogu doprinijeti prijelazu na energetski i klimatski održiviju fizičku povezivost; na primjer, usluge na zahtjev i zajednička mobilnost za povezivanje ruralnih zajednica s prometnim čvorištima, a pogotovo autobusnim i željezničkim stanicama, mogle bi dovesti do povećanja korištenja održivog prijevoza; 47. slaže se s Komisijom da digitalizacija ima ključnu ulogu u razvoju ruralnih područja jer im omogućuje korištenje inovativnih rješenja za poboljšanje otpornosti i iskorištavanje vlastitog potencijala; stoga poziva na to da se posebna pozornost posveti promicanju okvira koji bi omogućavali da se za potrebe financiranja digitalne infrastrukture (koja je, iako nedovoljno konkurentna sa stajališta privatnih ulaganja, ipak vrlo konkurentna sa socijalnog i teritorijalnog stajališta) javno djelovanje dopuni privatnim mjerama.
Širokopojasna mreža ključna je za pristup ruralnih područja raznim uslugama i rješavanje problema izazvanih digitalnim jazom s kojim se suočava nekoliko zajednica; 48. naglašava da ulaganja u digitalnu infrastrukturu nisu dovoljna ako se uz njih ne nudi dostatno osposobljavanje i usavršavanje u području digitalnih vještina, i to pogotovo u ruralnim područjima.
To je vrlo važno i s obzirom na sve veći globalni kibernetički kriminal, a posebno na nužnost osiguravanja kibersigurnosti lokalnih poduzeća koja su dio prehrambenog lanca; 49. podsjeća da su ruralna područja posebno pogođena pandemijom bolesti COVID-19 jer imaju znatno manje diversificirano gospodarstvo, velik broj radnika na ključnim radnim mjestima i lošu internetsku infrastrukturu.
Međutim, učinak pandemije na povećanje rada na daljinu pruža mogućnost dugoročnog suzbijanja ruralne depopulacije i osmišljavanja inovativnih socijalnih i ekonomskih aktivnosti.
Stoga preporučuje da se, među ostalim mjerama, razmotri promicanje visokokvalitetnih zajedničkih radnih prostora u ruralnim zajednicama ili pružanje poticaja poput poreznih kredita, kako bi se privatna poduzeća potakla da svojim zaposlenicima dozvole rad s geografske lokacije po vlastitom izboru; 50. smatra da, u skladu s motom „nitko ne treba biti zapostavljen” predsjednice Komisije von der Leyen, trebamo na raspolaganju imati alate koji će nam omogućiti da u svim regijama osiguramo postojanje „inovacijskih ekosustava”, koji nude mogućnosti svim ruralnim poduzetnicima, mikropoduzećima i MSP-ovima i time ta mala ruralna poduzeća jačaju.
Treba ponuditi i odgovarajuće osposobljavanje i usavršavanje u području digitalnih i drugih mekih vještina povezanih s otvorenim inovacijama, međuregionalnom i međunarodnom suradnjom i međukulturnom komunikacijom; 51. pozdravlja povećanu potporu koja se pruža inicijativama koje se kreću odozdo prema gore, kao što su LEADER/CLLD, koje definiraju ulogu lokalnih akcijskih grupa, i pametna sela te potiče daljnje oslanjanje na iskustva stečena u okviru tih programa i pristupa; u tom pogledu ukazuje na koristi regionalnog razvoja utemeljenog na inovacijama, koji se oslanja na lokalne vještine i angažman; nadležna tijela na regionalnoj i nacionalnoj razini trebala bi budno pratiti i po mogućnosti podupirati inovativne ideje lokalnih aktera; 52. poziva na to da se uključi i doprinos kulturne baštine i kulturnih, umjetničkih odnosno kreativnih subjekata izgradnji održive i prosperitetne budućnosti te povećanju turističke privlačnosti ruralnih područja, čime se poboljšava i gospodarska dobrobit tih naselja; 53. smatra da je od velike važnosti to što se u Komunikaciji priznaje uloga održivog upravljanja poljoprivredom i šumama za otpornost na klimatsku krizu i s njome povezanih rizika te za zaštitu biološke raznolikosti; 54. naglašava da bi se zelenom i digitalnom tranzicijom trebala osigurati i otpornija i pravednija društva koja vode računa o potrebama svih članova ruralnih zajednica, uključujući potrebe skupina u nepovoljnom položaju, kao i onih koji žive u slabije razvijenim područjima i velikom siromaštvu.
Stoga treba naglasiti da zelena i digitalna tranzicija moraju biti pravedne i uključive; 55. smatra da poljoprivreda treba i dalje imati ključnu ulogu u ruralnim područjima.
Poziva Komisiju da se pobrine za to da se strateški planovi, koje će svaka država članica morati izraditi u kontekstu novog ZPP-a, propisno sastavljaju kako bi se osiguralo da se primarni europski sektor kreće u smjeru zacrtanom u zelenom planu, strategiji „od polja do stola” ili strategiji o biološkoj raznolikosti te kako bi se omogućile lokalne strategije koje se temelje na značajkama svake regije i promicanju tipičnih lokalnih proizvoda;