C 270/22
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
13.7.2022
45. korostaa, että aluesuunnittelu- ja liikennepolitiikan ensisijaisena tavoitteena tulisi olla maksimaalisten mahdolli­ suuksien luominen tarpeiden tyydyttämiseksi ja samalla matkustustarpeen minimoiminen.
Tästä syystä sen järkeistäminen on tärkeää.
46. suosittelee, että multimodaalisen liikkuvuuden tarjonnassa otetaan huomioon myös liikkuminen palveluna -mallien (MaaS) mahdollinen hyöty siirtymisessä kohti energian ja ilmaston kannalta kestäväpohjaisempia fyysisiä yhteyksiä.
Esimerkiksi tilauspalvelut ja jaettu liikkuminen, joiden avulla yhdistetään maaseutuyhteisöt liikennekeskuksiin ja erityisesti linja-auto- ja rautatieasemiin, voivat vauhdittaa kestävän liikenteen käyttöä.
47. yhtyy komission näkemykseen siitä, että digitalisaatiolla on keskeinen rooli maaseutualueiden kehittämisessä, sillä se mahdollistaa innovatiivisten ratkaisujen hyödyntämisen selviytymiskyvyn parantamiseksi ja potentiaalin hyödyntämiseksi.
Komitea kehottaakin kiinnittämään erityistä huomiota sellaisten puitteiden edistämiseen, joissa julkisia toimia voidaan täydentää yksityisillä toimilla sellaisen digitaalisen infrastruktuurin rahoittamiseksi, joka ei ole riittävän kilpailukykyistä yksityisten investointien näkökulmasta mutta kuitenkin erittäin kilpailukykyistä sosiaalisesti ja alueellisesti.
Laajakaista on elintärkeä, jotta palvelut olisivat maaseutualueiden saavutettavissa ja jotta voidaan ratkaista digitaalisesta kahtiajaosta johtuvat ongelmat, joista monet yhteisöt kärsivät.
48. korostaa, että investoiminen digitaaliseen infrastruktuuriin ei riitä, ellei samalla tarjota riittävästi digikoulutusta ja paranneta digitaalista osaamista, jolle on erityisen kiireellinen tarve maaseutualueilla.
Tämä on erittäin tärkeää, kun otetaan myös huomioon maailmanlaajuisen kyberrikollisuuden lisääntyminen sekä tarve varmistaa, että elintarvikeketjuun kuuluvat paikalliset yritykset ovat riittävän kyberturvallisia.
49. muistuttaa, että maaseutualueet ovat olleet erityisen haavoittuvassa asemassa covid-19-pandemian aikana, koska niiden talous ei ole kovinkaan monipuolinen, keskeisissä tehtävissä työskentelevien työntekijöiden osuus on niissä suuri ja internet-infrastruktuuri puutteellinen.
Etätyön lisääntyminen pandemian vaikutuksesta tarjoaa kuitenkin pitkällä aikavälillä mahdollisuuksia maaseudun väestökadon hillitsemiseen ja innovatiivisten sosiaalisten ja taloudellisten toimintojen luomiseen.
Komitea kehottaakin harkitsemaan yhtenä toimenpiteenä laadukkaiden yhteistyötilojen (co-working) edistämistä maaseutuyhteisöissä sekä verokannustimien luomista, jotta yksityiset yritykset sallisivat työntekijöiden työskentelemisen valitsemassaan maantieteellisessä paikassa.
50. katsoo, että puheenjohtaja von der Leyenin lanseeraaman ”ketään ei jätetä jälkeen” -ajattelutavan mukaisesti tarvitaan välineitä sen varmistamiseksi, että kaikilla alueilla on nk. innovointiekosysteemejä, jotka tarjoavat mahdollisuuksia kaikille maaseudun yrittäjille sekä mikro- ja pk-yrityksille ja tukevat näitä pieniä maaseutuyrityksiä esimerkiksi tarjoamalla soveltuvaa koulutusta ja osaamisen kehittämistä digiosaamisen ja muiden avoimeen innovointiin, alueidenväliseen ja kansainväliseen yhteistyöhön ja kulttuurienväliseen viestintään liittyvien ”pehmeiden” taitojen (soft skills) alalla.
51. suhtautuu myönteisesti tuen lisäämiseen paikkalähtöisille aloitteille, kuten Leader/CLLD-hankkeille – joissa määritellään paikallisten toimintaryhmien rooli – ja älykkäille kylille, ja kannustaa hyödyntämään edelleen näistä ohjelmista ja lähestymistavoista saatuja kokemuksia.
Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota sellaisen innovaatiop­ ohjaisen aluekehityksen etuihin, joka panostaa paikalliseen osaamiseen ja sitoutumiseen.
Alueellisten ja valtiollisten toimivaltaisten elinten olisi otettava huomioon paikallisten toimijoiden innovatiiviset ideat ja tuettava niitä mahdollisuuksien mukaan.
52. kehottaa ottamaan huomioon myös kulttuuriperinnön ja kulttuurisen, taiteellisen ja luovan toiminnan harjoittajien merkityksen kestävän ja vauraan tulevaisuuden rakentamisessa ja maaseutualueiden matkailuvetovoiman parantamisessa, mikä parantaa myös näiden yhdyskuntien taloudellista hyvinvointia.
53. pitää erittäin arvokkaana sitä, että tiedonannossa tunnustetaan kestävällä maataloudella ja metsänhoidolla olevan tärkeä rooli selviytymiskyvyn parantamisessa ilmastohätätilan ja siihen liittyvien riskien valossa sekä biologisen monimuotoisuuden suojelussa.
54. muistuttaa, että vihreän ja digitaalisen siirtymän olisi myös luotava selviytymiskykyisempiä ja oikeudenmukaisempia yhteiskuntia, joissa otetaan huomioon kaikkien maaseutuyhteisön jäsenten tarpeet, myös muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien ja kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla ja syvässä köyhyydessä elävien tarpeet.
Siksi on korostettava, että vihreän ja digitaalisen siirtymän on tapahduttava oikeudenmukaisesti ja osallistavasti.
55. katsoo, että maataloudella tulee jatkossakin voida olla keskeinen rooli maaseutualueilla.
Komitea kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että strategiasuunnitelmat, jotka kunkin jäsenvaltion on laadittava uuden yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) puitteissa, laaditaan asianmukaisesti, jotta varmistetaan, että Euroopan alkutuotantoala kehittyy vihreän kehityksen ohjelman, Pellolta pöytään -strategian ja biodiversiteettistrategian viitoittamaan suuntaan ja jotta strategiat ovat paikallisia ja perustuvat kunkin alueen erityispiirteisiin ja tyypillisten paikallisten tuotteiden hyödyntämiseen.