C 270/22
ET
Euroopa Liidu Teataja
13.7.2022
45. rõhutab, et ruumilise planeerimise ja transpordipoliitika põhieesmärk peaks olema tagada maksimaalsed võimalused vajaduste rahuldamiseks minimaalse transpordivajadusega ning et seetõttu on oluline seda ratsionaliseerida; 46. soovitab, et mitmeliigilise liikuvuse pakkumisel võetaks samuti arvesse, millise panuse võib anda liikuvus kui teenus (Mobility as a Service – MaaS), et liikuda energeetiliselt ja kliima jaoks säästvama füüsilise ühenduvuse suunas.
Näiteks tellitavad teenused ning maapiirkondi transpordisõlmedega, eriti bussi- ja rongijaamadega, ühendav jagatud liikuvus võivad edendada säästva transpordi kasutamist; 47. nõustub komisjoniga, et maapiirkondade arengus on oluline roll digiüleminekul, sest see võimaldab maapiirkondadel kasutada uudseid lahendusi, et tõsta oma vastupanuvõimet ja kasutada ära oma potentsiaali.
Komitee palub seetõttu pöörata erilist tähelepanu selliste raamistike edendamisele, kus avaliku ja erasektori tegevused täiendavad teineteist, et rahastada sotsiaalselt ja territoriaalselt väga konkurentsivõimelist digitaalset taristut, mis ei ole siiski erainvesteeringute seisukohast piisavalt konkurentsivõimeline.
Lairibaühendus on ülioluline tagamaks, et maapiirkondadel oleks ligipääs eri teenustele, ning selleks, et lahendada digilõhest tulenevaid probleeme, millega mitmes kogukonnas silmitsi seistakse; 48. rõhutab, et ei piisa investeeringutest digitaalsesse taristusse, kui nendega ei käi käsikäes piisav väljaõpe ja digipädevuste edendamine, mis on maapiirkondades eriti pakiline.
See on väga oluline ka seoses suureneva ülemaailmse küberkuritegevusega ja eelkõige sellega, et piisavalt oleks tagatud toiduahelasse kuuluvate kohalike ettevõtete küberturvalisus; 49. tuletab meelde, et maapiirkonnad on olnud COVID-19 pandeemia suhtes eriti haavatavad, kuna nende piirkondade majandus ei ole väga mitmekülgne, suur osa töötajatest töötab esmatähtsatel töökohtadel ning interneti taristu on kehv.
Siiski pakub pandeemiast tulenev kaugtöö osakaalu kasv võimalusi maapiirkondade rahvastiku vähenemise tõkestamiseks pikas perspektiivis ning maapiirkondades uuenduslike sotsiaalsete ja majanduslike tegevuste loomiseks, ning seetõttu soovitab komitee kaaluda muu hulgas maapiirkondades kvaliteetsete koostöötamise alade edendamist või maksustiimulite loomist, et eraettevõtted lubaksid töötajatel enda valitud geograafilises asukohas töötada; 50. on seisukohal, et selleks, et kedagi ei jäetaks kõrvale (president von der Leyeni sõnad), on vaja vahendeid, millega on tagatud, et kõigil territooriumitel on olemas nn innovatsiooni ökosüsteemid, mis pakuvad võimalusi kõigile maapiirkonna ettevõtjatele, mikroettevõtetele ja VKEdele, võimestades selliseid väikesi maapiirkondade ettevõtteid.
Samuti on vaja piisavat väljaõpet ja koolitusi digipädevuste vallas ja muude nn pehmete oskuste vallas, mis on seotud avatud innovatsiooni, piirkondadevahelise koostöö ja kultuuridevahelise suhtlusega; 51. tunneb heameelt rohujuuretasandi algatustele antud suurema toetuse üle, nagu LEADER/kogukonna juhitud kohalik areng, mis määratleb kohalike tegevusrühmade rolli, ja nn arukad külad, ning innustab nende programmide ja lähenemisviiside raames saadud õppetunde edasi kasutama.
Komitee juhib sellega seoses tähelepanu innovatsioonil põhineva piirkondliku arengu eelistele, mille aluseks on kohapealsed oskused ja pühendumus.
Piirkondliku ja riikliku tasandi pädevad asutused peaksid arvestama kohalike osalejate uuenduslike ideedega ja neid võimaluse korral toetama; 52. palub, et kultuuripärandi ning kultuuri-, kunsti- ja loomevaldkonna osalejate panust võetaks samuti arvesse kestliku ja õitsva tuleviku loomisel ning maapiirkondade kui turismisihtkoha atraktiivsuse suurendamisel, mis ühtlasi parandab nende kogukondade majanduslikku heaolu; 53. peab väga väärtuslikuks, et teatises tunnustatakse kestliku põllumajanduse ja metsamajandamise rolli kliimaalase hädaolukorra ja sellega seotud riskide suhtes vastupanuvõime loomisel ning bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel; 54. tuletab meelde, et rohe- ja digipöördega tuleb samuti tagada vastupanuvõimelisem ja õiglasem ühiskond, milles arvestatakse kõigi maakogukonna liikmete vajadustega, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevad rühmad ja need, kes elavad vähem arenenud piirkondades ja sügavas vaesuses.
Seetõttu tuleb pöörata erilist tähelepanu sellele, et rohe- ja digipööre oleksid õiglased ja kaasavad; 55. leiab, et põllumajandus peaks saama maapiirkondades jätkuvalt keskset rolli mängida.
Komitee palub komisjonil kontrollida, et kõigi liikmesriikide strateegilised kavad, mille nad peavad uue ÜPP vallas välja töötama, kulgeksid ladusalt, et Euroopa primaarsektor liiguks rohelises kokkuleppes, strateegias „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegias osutatud suunas ning et kavadega võimaldataks koostada piirkonna iseärasustel ja tüüpiliste kohalike toodete väärtustamisel põhinevaid kohalikke strateegiaid;