ET
C 252/38
Euroopa Liidu Teataja
1.7.2022
„Tapamajja, puhkealadele ja tapamaja aedikutesse transportimise ajal tuleb loomi hoida sertifitseerimiskõlbmatutest loomadest eraldi.“.
M uud a tus Muudatus 14 (4 päritolutõend) Põ hj u s Selles jaotises kehtestatud nõuded on üle vaadatud, et kaotada sätted, mis on kehtivaid õigusakte arvestades aegunud või liigsed või mis peaksid olema kontrollimenetluse, mitte spetsifikaadi osa.
Ettevõtjate registreerimist käsitlevaid sätteid ajakohastatakse, pidades silmas ametlike kontrollide nõudeid.
Varasem sõnastus: „Iga müügikoht peab pidama iga päev ajakohastatavat arvestust järgmise kohta: sertifitseeritud liha saabumine ja väljasaatmine; hoitavad ja tarbijatele välja antud sertifitseerimismärgid“.
„Sertifitseerimisasutuse ruumides tuleb hoida järgmisi registreid ja dokumente: põllumajandusettevõtete register; tõend, et tootja on päritolunimetuste süsteemi liige; tapamajade register; tükeldamis- ja pakendamisruumide register; müügikohtade register; välja antud sertifitseerimismärkide loetelu (milles on sertifitseerimismärgi väljaandmise kuupäev, number ja selle saanud organisatsioon); tarneandmed eelnummerdatud väljastamise arvestuse raamatutes (mis peavad võimaldama rümba taastamist), mis peavad sisaldama väljastatud saadetiste ja välja antud sertifitseeri­ mismärkide vahelisi vastavusandmeid; sertifitseerimismärgid lisatakse identifitseerimiseks rümpadele, poolrümpadele või veerandrümpadele nende saatmisel tapamajast tükeldamis- ja pakendamisruumi või lihuniku juurde.
Nendes arvestusraamatutes peetavad andmed tsentraliseeritakse kord kuus; sertifitseerimisasutuse volitatud esindaja iga kuu saadetud tapanimekirjad (milles on loomade identifitseerimisnumbrid ja vastavad järjekorranumbrid tapamajas); vastavus sertifitseerimismärkide vahel, mida tootmissektori iga organisatsioon kasutab; iga tapamaja kohta tapetud loomade päritoluettevõtete koodid, tõuaretajate nimed, aadressid ja numbrid“.
„Sertifitseerimisasutus peab kontrollima kõiki avalikke müügikohti (lihapoed, kauplused, supermarketid või restoranid) ja neil peab olema päritolunimetuse kasutamise õigust omava rühma luba.
Loa võib anda ainult nendele müügikohtadele, mille tervishoiu- ja sanitaartingimused on vastavuses kehtivate õigusaktidega.
Kui liha müüakse jaemüügis ja see on pakendamata, tuleb see eraldi välja panna ja/või seda tuleb müüa eraldi kindlatel päevadel.
Sertifitseerimisasutus peab igal juhul tagama jaotustükkide ja/või portsjonite identifitseerimise ja päritolu tõendamise ning püüdma vältida tarbijate eksitamist.
Teabelehed, mis sisaldavad samu andmeid nagu pakendile kinnitatud päritolunimetuse märgistus, peavad olema tarbijatele müügikohas kättesaadavad.
Kõigis müügikohtades tuleb müüki lubav identifitseerimistahvel paigutada tarbijatele selgelt nähtavasse kohta.
See tuleb eemaldada, kui ettevõtte müügiluba tühistatakse.“.
Uus sõnastus: (välja jäetud) Tootmismeetod M uud a tus Muudatus 15 Põ hj u s Söötmiskorraldust kirjeldavasse teksti tehakse väike muudatus, et parandada selle sobivust noorloomade kohtlemisele.
Tavapärase süsteemi alus on täiskasvanud loomade igapäevane karjatamine karjamaal, välja arvatud halva ilma korral.
Täiskasvanud kariloomad on üle 12 kuu vanused veised, s.o noorte pullide ja lehmade kategooriasse kuuluvad loomad, kes toituvad mägipiirkondade ülesharimata aladel.
Noorloomad jäävad aga põllumajandusettevõttesse, oodates piimast toitumist, kui emasloomad karjamaalt naasevad.
Eraldi kohtlemise põhjus on see, et noorloomadel on raske õues talviseid tingimusi taluda ja rännata koos täiskasvanud loomade karjaga pikkadel igapäevastel teekondadel märgaladele ja ühismaadele, millest paljud on raskesti ligipääsetavad ning asuvad künklikul ja ebatasasel maastikul.
Tuleb märkida, et loomad võivad läbida põllumajandusettevõttest karjamaadele ja ühismaadele ja tagasi liikudes mitu kilomeetrit päevas.
Kui noorloomad peaksid nendel teekondadel oma vanematega kaasas käima, halveneks nende liha kvaliteet märkimisväärselt, eriti mis puudutab selle iseloomulikku ja hinnatud õrnust.