30.6.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 251/85 Onsdag den 15 december 2021
11.
Europaparlamentet betonar att en lokal förankring i samband med covid-19-pandemin bidrar till att genomföra hälsoinsatser som är anpassade till utvecklingsländernas situation, så att man undviker en europeisk vinkling, särskilt när det gäller regler för begränsning av smittspridning och förebyggande kampanjer.
Parlamentet begär att det utbredda eurocentriska perspektivet på nödsituationer ifrågasätts på lämpligt sätt genom att öka den lokala förankringen av humanitära insatser.
12.
Europaparlamentet framhåller de utmaningar som klimatförändringarna medför och välkomnar åtagandena att i ännu högre grad integrera klimatförändringarnas konsekvenser och miljöfaktorer i de humanitära insatserna, stärka sårbara regioners motståndskraft mot klimatförändringar och bygga upp sårbara samhällens motståndskraft mot klimatförändringar genom katastrofberedskap och förebyggande åtgärder genom en tredubbel sambandsstrategi, som involverar ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, med tanke på de särskilda stöd- och skyddsbehoven hos befolkningsgrupper som drabbats av katastrofer och de negativa effekterna av klimatförändringarna, särskilt fördrivna personer och värdsamhällen.
Parlamentet välkomnar också de åtaganden som gjorts för att göra EU:s humanitära bistånd mer miljömässigt hållbart och för att spåra klimatrelaterade utgifter.
Parlamentet uppmanar kommissionen att ställa nödvändiga resurser till förfogande för anpassning till klimatförändringar och katastrofriskreducering bland annat genom instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, och att påskynda genomförandet av Sendai-åtagandena i EU:s externa åtgärder.
13.
Europaparlamentet välkomnar de konkreta resultaten av EU:s humanitära luftbro och idén om att upprätta en europeisk insatskapacitet för humanitärt bistånd för att åtgärda bristerna i EU:s humanitära insatser.
Parlamentet begär att medlemsstater och humanitära partner regelbundet rådfrågas om eventuella nya initiativ från kommissionen, som bör bygga på – inte kopiera – befintlig kapacitet hos humanitära aktörer och EU-mekanismer som civilskyddsmekanismen.
14.
Europaparlamentet understryker att även om humanitärt bistånd syftar till att ta itu med omedelbara, livshotande situationer, orsakas kriser av drivkrafter som kräver långsiktiga lösningar, då underliggande instabilitet är ett förebådande tecken på humanitära kriser.
Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att anta ett meddelande som utvecklar en tydlig politik om kopplingen mellan humanitärt bistånd, utveckling och fred, för att överbrygga klyftan mellan enskilda politikområden, samtidigt som man säkerställer att den särskilda rättsliga naturen och principerna för humanitärt bistånd respekteras.
Parlamentet betonar att denna sambandsstrategi bör stärka motståndskraften och främja hållbara lösningar, samtidigt som målen för hållbar utveckling bör användas som en ram för en sådan strategi, eftersom Agenda 2030 erbjuder en unik möjlighet att ta itu med de bakomliggande orsakerna till instabilitet och konflikter, bland annat utifrån icke-statliga organisationers praktiska erfarenheter.
Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att skyndsamt införa denna sambandsstrategi, med särskilt fokus på att ta itu med instabilitet, förbygga konflikter, bekämpa svält, hantera tvångsförflyttningar på grund av katastrofer och klimatförändringarnas negativa effekter, tillhandahålla utbildning och försörjningsmöjligheter, stödja tidig återhämtning, stärka insatskapacitet och bygga upp självständighet och motståndskraft.
Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en utvärdering av det operativa genomförandet av kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete i de sex pilotländer som utsågs 2017.
15.
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera tidigare erfarenheter och program om könsrelaterade frågor, eftersom det finns ett växande behov av att ta itu med dessa med tanke på kvinnors framträdande roll som offer för konflikter och katastrofer.
Parlamentet efterlyser mer konkreta inslag av jämställdhetsintegrering i framtida humanitära insatser, däribland kontextspecifika och genusmedvetna analyser, samtidigt som rättigheterna för utsatta grupper, däribland kvinnor, flickor och hbtqi+-personer skyddas.
Parlamentet stöder obehindrad tillgång till kostnadsfria offentliga hälso- och sjukvårdstjänster samt insatser för att minska dödligheten och sjukligheten, och betonar behovet av att stärka beredskapen mot epidemier och pandemier.
16.
Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att genomföra och främja Nanseninitiativets agenda för skydd av personer som tvingas fly över gränser på grund av katastrofer och klimatförändringar.
Parlamentet betonar vikten av samarbete mellan aktörer inom humanitärt bistånd, utveckling, katastrofriskreducering och klimatförändringar, för att minska risken för tvångsförflyttning i samband med katastrofer och klimatförändringarnas negativa effekter samt tillgodose bistånds- och skyddsbehov.
17.
Europaparlamentet begär att man ägnar särskild uppmärksamhet åt nutrition, som är en grundläggande rättighet för alla, för att trygga livsmedelsförsörjningen och stärka livsmedelssystemens motståndskraft mot ekonomiska, klimatmässiga och mänskliga chocker.
Parlamentet begär att EU:s handlingsplan för nutrition ska ses över, för att ta itu med alla former av undernäring i humanitära sammanhang och utvecklingssammanhang, i linje med rådets slutsatser från november 2018.