30.6.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 251/85 sreda, 15. december 2021
11. poudarja, da v okviru pandemije covida-19 lokalizacija prispeva k zdravstvenemu odzivu, ki je prilagojen razmeram v državah v razvoju, da bi preprečili evropsko pristranskost, zlasti kar zadeva protokole za zajezitev širjenja in preventivne kampanje; poziva, naj se z nadaljnjo lokalizacijo humanitarnega delovanja ustrezno prepreči prevlada evrocentričnega pogleda na izredne razmere;
12. poudarja izzive, ki jih prinašajo podnebne spremembe, in pozdravlja zaveze, da se vplivi podnebnih sprememb in okoljski dejavniki še bolj vključijo v humanitarno delovanje, da se s pristopom trojne povezanosti, s katerim bi v pripravljenost na nesreče in preventivne ukrepe zajeli domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, okrepi odpornost ranljivih regij in ranljivih skupnosti proti podnebnim spremembam, pri tem pa je treba upoštevati posebne potrebe po pomoči in zaščiti prebivalstva, ki so ga prizadele nesreče in škodljive posledice podnebnih sprememb, zlasti razseljenih oseb in gostiteljskih skupnosti; poleg tega pozdravlja zaveze, da bi humanitarna pomoč EU postala okoljsko trajnostna in da bi spremljali porabo, povezano s podnebjem; poziva Komisijo, naj zagotovi sredstva za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč, med drugim prek Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, in naj pri zunanjem delovanju EU pospeši izvajanje obveznosti iz Sendaja;
13. pozdravlja konkretne dosežke humanitarnega zračnega mostu EU in zamisel o vzpostavitvi zmogljivosti za evropski humanitarni odziv, da bi zapolnili vrzeli v humanitarnem odzivu EU; poziva, naj se z državami članicami in humanitarnimi partnerji redno posvetuje o vseh novih pobudah Komisije, ki bi morale temeljiti na obstoječih zmogljivostih humanitarnih akterjev in mehanizmih EU, kot je mehanizem Unije na področju civilne zaščite, in jih ne podvajati;
14. poudarja, da se humanitarna pomoč sicer poskuša odzivati na takojšnje, življenjsko nevarne razmere, vendar dejavniki, ki povzročajo krize, zahtevajo dolgoročne rešitve, saj temeljna krhkost pogosto z gotovostjo naznanja humanitarne krize; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sprejmeta sporočilo, v katerem bosta razvili jasno politiko o povezavi med humanitarnim delovanjem, razvojem in mirom, da bi premostili vrzeli med posameznimi področji politike, pri tem pa zagotovili, da se spoštujejo poseben pravni značaj in načela humanitarne pomoči; poudarja, da bi moral ta pristop povezanosti okrepiti odpornost in spodbujati trajnostne odzive, medtem ko bi bilo treba cilje trajnostnega razvoja uporabiti kot okvir zanj, saj Agenda 2030 ponuja edinstveno priložnost za obravnavo temeljnih vzrokov ranljivosti in konfliktov, med drugim na podlagi praktičnih izkušenj nevladnih organizacij; poziva EU in države članice, naj začnejo hitro izvajati ta pristop, poseben poudarek pa naj posvetijo odpravljanju nestabilnosti, preprečevanju konfliktov, odpravljanju lakote, obravnavanju razseljevanja, povezanega z nesrečami in škodljivimi učinki podnebnih sprememb, zagotavljanju priložnosti za izobraževanje in preživljanje, podpiranju zgodnjega okrevanja, krepitvi zmogljivosti odzivanja ter spodbujanju samozadostnosti in odpornosti; poziva Komisijo, naj objavi oceno o operaciona­ lizaciji povezave med humanitarnim delovanjem in razvojem v šestih pilotnih državah, ki so bile opredeljene leta 2017;
15. poziva Komisijo, naj oceni pretekle izkušnje in programe v zvezi z vprašanji, povezanimi s spolom, saj narašča potreba po njihovi obravnavi glede na to, da so ženske pogosto žrtve konfliktov in nesreč; poziva, naj se v prihodnje humanitarne dejavnosti vključijo bolj oprijemljivi elementi vključevanja vidika spola, vključno z analizami, prilagojenimi okoliščinam, ki upoštevajo različnost spolov, hkrati pa naj se zaščitijo pravice ranljivih skupin, vključno z ženskami, dekleti in osebami iz skupnosti LGBTIQ+; podpira neoviran dostop do brezplačnih javnih zdravstvenih storitev ter prizadevanja za zmanjšanje umrljivosti in obolevnosti, pri tem pa poudarja, da je treba okrepiti pripravljenost na pandemije in epidemije;
16. poziva EU in njene države članice, naj izvajajo in spodbujajo agendo pobude Nansen za zaščito čezmejno razseljenih oseb zaradi nesreč in podnebnih sprememb; poudarja pomen sodelovanja med humanitarnimi akterji, akterji na področju razvoja, zmanjševanja tveganja nesreč in podnebnih sprememb, da bi zmanjšali tveganje razseljevanja zaradi nesreč in škodljivih učinkov podnebnih sprememb ter obravnavali potrebe po pomoči in zaščiti;
17. poziva, naj se posebna pozornost nameni prehrani kot temeljni pravici za vse, da se zagotovi prehranska varnost in okrepi odpornost prehranskih sistemov na gospodarske, podnebne in človeške pretrese; poziva k reviziji akcijskega načrta EU za prehrano, da bi obravnavali vse oblike slabe prehranjenosti v humanitarnih in razvojnih razmerah v skladu s sklepi Sveta iz novembra 2018;