30.6.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 251/85 Miercuri, 15 decembrie 2021
11. subliniază că, în contextul pandemiei de COVID-19, localizarea contribuie la furnizarea unui răspuns sanitar adaptat la contextul țărilor în curs de dezvoltare, pentru a evita prejudecățile europene, în special în ceea ce privește protocoalele de izolare și campaniile de prevenire; solicită ca prevalența unei perspective eurocentrice aplicabilă situațiilor de urgență să fie în mod adecvat contestată prin continuarea localizării acțiunii umanitare;
12. scoate în evidență provocările aduse de schimbările climatice și salută angajamentele de a integra mai departe impactul schimbărilor climatice și factorii de mediu în acțiunile umanitare, de a consolida reziliența la schimbările climatice a regiunilor vulnerabile și de a consolida reziliența comunităților vulnerabile la schimbările climatice prin pregătirea pentru dezastre și prin acțiuni anticipative prin abordarea bazată pe o triplă conexiune ce implică populațiile indigene și comunitățile locale, având în vedere nevoile specifice de asistență și protecție ale populațiilor afectate de dezastre și de efectele negative ale schimbărilor climatice, în special ale persoanelor strămutate și ale comunităților-gazdă; salută, de asemenea, angajamentele de a face ca ajutorul umanitar al UE să fie mai sustenabil din punct de vedere al mediului și de a monitoriza cheltuielile legate de climă; invită Comisia să furnizeze resursele necesare pentru adaptarea la schimbările climatice și reducerea riscului de dezastre prin intermediul Instrumentului de vecinătate, dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală, printre alte instrumente, și să accelereze punerea în aplicare a angajamentelor de la Sendai în cadrul acțiunii externe a UE;
13.
salută realizările concrete ale podului aerian umanitar al UE și ideea de a crea o capacitate europeană de răspuns umanitar pentru a elimina deficiențele din răspunsul umanitar al UE; solicită ca statele membre și partenerii umanitari să fie consultați în mod regulat cu privire la orice noi inițiative ale Comisiei, care ar trebui să se bazeze pe mecanismele UE și pe capacitățile actorilor umanitari existenți, cum ar fi Mecanismul de protecție civilă, și nu să le dubleze;
14. subliniază că, în timp ce ajutorul umanitar urmărește să abordeze situațiile imediate, care pun în pericol viața, crizele sunt cauzate de factori care necesită soluții pe termen lung, întrucât fragilitatea latentă este un precursor semnificativ al crizelor umanitare; solicită Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă să adopte o comunicare care să elaboreze o politică clară privind legătura dintre domeniul umanitar, dezvoltare și pace, pentru a reduce diferențele dintre diferitele domenii de politică, asigurând în același timp respectarea caracterului juridic distinct și principiile dreptului umanitar; subliniază că această abordare bazată pe conexiune ar trebui să consolideze reziliența și să promoveze răspunsuri sustenabile, în timp ce ODD-urile ar trebui utilizate ca un cadru pentru o astfel de abordare, întrucât Agenda 2030 oferă o oportunitate unică de a aborda cauzele profunde ale fragilității și ale conflictelor, bazându-se, printre altele, pe experiența practică a organizațiilor neguvernamentale (ONG-uri); invită UE și statele membre să pună rapid în aplicare această abordare bazată pe conexiune, cu un accent deosebit pe abordarea fragilității, prevenirea conflictelor, combaterea foametei, abordarea strămutărilor legate de dezastre și efectele negative ale schimbărilor climatice, furnizarea de educație și oportunități de subzistență, sprijinirea redresării timpurii, consolidarea capacității de reacție și crearea autonomiei și a rezilienței; invită Comisia să publice o evaluare a operaționalizării legăturii dintre domeniul umanitar și cel al dezvoltării în cele șase țări-pilot identificate în 2017;
15.
invită Comisia să evalueze experiențele și programele anterioare privind aspectele legate de gen, deoarece există o nevoie tot mai mare de a le aborda, având în vedere rolul important al femeilor ca victime ale conflictelor și dezastrelor; solicită implementarea unor elemente mai concrete de integrare a dimensiunii de gen în acțiunile umanitare viitoare, inclusiv analize specifice contextului care iau în considerare dimensiunea de gen, protejând în același timp drepturile grupurilor vulnerabile, inclusiv ale femeilor, fetelor și persoanelor din comunitatea LGBTIQ +; sprijină asigurarea accesului neîngrădit la servicii publice gratuite de sănătate și eforturile de reducere a mortalității și morbidității și subliniază necesitatea de a consolida pregătirea pentru pandemii și epidemii;
16.
invită UE și statele sale membre să pună în aplicare și să promoveze Agenda Inițiativei Nansen pentru protecția persoanelor strămutate transfrontalier în contextul dezastrelor și al schimbărilor climatice; subliniază importanța cooperării dintre actorii din domeniul umanitar, al dezvoltării, al reducerii riscului de dezastre și al schimbărilor climatice pentru a reduce riscul de strămutare în contextul dezastrelor și al efectelor negative ale schimbărilor climatice și pentru a răspunde nevoilor de asistență și protecție;
17. solicită să se acorde o atenție deosebită nutriției, ca drept fundamental pentru toți, pentru a asigura securitatea alimentară și a consolida reziliența sistemelor alimentare la șocurile economice, climatice și umane; solicită revizuirea planului de acțiune al UE privind nutriția pentru a aborda toate formele de malnutriție în contexte umanitare și de dezvoltare, în conformitate cu concluziile Consiliului din noiembrie 2018;