2022 6 30
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 251/85 2021 m. gruodžio 15 d., trečiadienis
11. pabrėžia, kad COVID-19 pandemijos sąlygomis lokalizavimas padeda reagavimą sveikatos srityje pritaikyti prie besivystančių šalių aplinkybių, kad būtų galima išvengti europinio šališkumo, visų pirma dėl izoliavimo protokolų ir prevencijos kampanijų; ragina toliau lokalizuojant humanitarines operacijas deramai pakeisti vyraujantį į Europą orientuotą požiūrį į nepaprastąsias padėtis;
12. atkreipia dėmesį į klimato kaitos keliamus iššūkius ir palankiai vertina įsipareigojimus toliau integruoti klimato kaitos poveikį ir aplinkos veiksnius į humanitarinius veiksmus, stiprinti pažeidžiamų regionų atsparumą klimato kaitai ir didinti pažeidžiamų bendruomenių atsparumą klimato kaitai naudojantis pasirengimu nelaimėms ir išankstiniais veiksmais taikant trigubą sąsają, įtraukiant čiabuvių tautas ir vietos bendruomenes, atsižvelgiant į konkrečius nuo nelaimių ir neigiamo klimato kaitos poveikio nukentėjusių gyventojų, visų pirma perkeltųjų asmenų ir priimančiųjų bendruomenių, pagalbos ir apsaugos poreikius; be to, palankiai vertina įsipareigojimus padidinti ES humanitarinės pagalbos tvarumą aplinkos požiūriu ir stebėti su klimatu susijusias išlaidas; ragina Komisiją, be kita ko, pagal Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ numatyti būtinus išteklius prisitaikymui prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimui ir paspartinti Sendajaus įsipareigojimų įgyvendinimą ES išorės veiksmų srityje;
13. palankiai vertina konkrečius ES humanitarinio oro tilto laimėjimus ir idėją sukurti Europos humanitarinės pagalbos pajėgumus, kad būtų užpildytos ES humanitarinės pagalbos spragos; ragina reguliariai konsultuotis su valstybėmis narėmis ir humanitarinės pagalbos partneriais dėl bet kokios naujos Komisijos iniciatyvos, kuri turi būti grindžiama esamais humanitarinės pagalbos subjektų pajėgumais ir ES mechanizmais, pvz., ES civilinės saugos mechanizmu, o ne juos dubliuoti;
14. pabrėžia, kad nors humanitarine pagalba siekiama spręsti neatidėliotinų, gyvybei pavojingų situacijų problemas, krizes sukelia veiksniai, kuriems reikia ilgalaikių sprendimų, nes esminis pažeidžiamumas yra reikšmingas veiksnys, pagal kurį galima nuspėti humanitarines krizes; ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą priimti komunikatą, kuriame būtų parengta aiški humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos ryšio politika, kad būtų panaikinti atskirų politikos sričių skirtumai, sykiu užtikrinant, kad būtų paisoma aiškaus teisinio pobūdžio ir humanitarinės pagalbos teikimo principų; pabrėžia, kad taikant šį susietumo metodą turėtų būti stiprinamas atsparumas ir skatinamas tvarus atsakas, o darnaus vystymosi tikslai turėtų būti naudojami kaip tokio požiūrio pagrindas, nes Darbotvarkė iki 2030 m. suteikia unikalią galimybę šalinti pagrindines nestabilumo ir konfliktų priežastis, be kita ko, remiantis praktine nevyriausybinių organizacijų (NVO) patirtimi; ragina ES ir valstybes nares skubiai įgyvendinti šį susietumo metodą, visų pirma susijusį su nestabilumo problemos sprendimu, konfliktų prevencija, kova su badu, priverstinio gyventojų perkėlimo dėl nelaimių ir neigiamo klimato kaitos poveikio problemos sprendimu, švietimo ir pragyvenimo galimybių suteikimu, remiant ankstyvą atsigavimą, stiprinant reagavimo pajėgumus, stiprinant pasikliovimą savo jėgomis ir atsparumą; ragina Komisiją paskelbti humanitarinės pagalbos ir vystymosi ryšio įgyvendinimo šešiose bandomosiose šalyse, nustatytose 2017 m., vertinimą;
15. ragina Komisiją įvertinti ankstesnę patirtį ir programas su lytimi susijusiais klausimais, nes vis labiau reikia spręsti šiuos klausimus, atsižvelgiant į svarbų moterų, kaip konfliktų ir nelaimių aukų, vaidmenį; ragina vykdant būsimus humanitarinius veiksmus įgyvendinti konkretesnius lyčių aspekto integravimo elementus, įskaitant konkrečioms aplinkybėms skirtas analizes, kuriose atsižvelgiama į lyčių aspektą, kartu apsaugant pažeidžiamų grupių, įskaitant moteris, mergaites ir LGBTIQ+ bendruomenės asmenis, teises; remia teikiamas galimybes laisvai naudotis nemokamomis visuomenės sveikatos paslaugomis bei pastangas mažinti mirtingumą ir sergamumą, taip pat pabrėžia poreikį stiprinti pasiruošimą epidemijoms ir pandemijoms;
16. ragina ES ir jos valstybes nares įgyvendinti ir remti Nanseno iniciatyvos darbotvarkę dėl asmenų, dėl nelaimių ir klimato kaitos perkeltų iš vienos valstybės į kitą, apsaugos; pabrėžia humanitarinės pagalbos, vystymosi, nelaimių rizikos mažinimo ir klimato kaitos sričių subjektų bendradarbiavimo svarbą siekiant sumažinti priverstinio gyventojų perkėlimo riziką nelaimių atveju ir dėl neigiamo klimato kaitos poveikio bei spręsti klausimą dėl pagalbos ir apsaugos poreikių;
17. ragina ypač akcentuoti mitybą, kaip pagrindinę teisę visiems, kad būtų užtikrintas apsirūpinimo maistu saugumas ir remiamas maisto sistemų atsparumas ekonominiams, su klimatu ar žmonėmis susijusiems sukrėtimams; ragina ES peržiūrėti ES veiksmų planą dėl mitybos, kad būtų atsižvelgta į visas mitybos nepakankamumo formas teikiant humanitarinę pagalbą ir paramą vystymuisi pagal 2018 m. lapkričio mėn.
Tarybos išvadas;