2022.6.30.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 251/85 2021. december 15., szerda
11. hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben a lokalizáció segít az egészségügyi vészhelyzetre való olyan reagálásban, amely a fejlődő országok körülményeihez igazodik az európai előítéletek elkerülése érdekében, különösen a megfékezésre irányuló protokollokra és megelőzési kampányokra vonatkozóan; kéri, hogy a humanitárius tevékenységek további lokalizációjával megfelelő módon vitassák az Európa-központú nézőpont vészhelyzetekben való prevalenciáját; 12. hangsúlyozza az éghajlatváltozás jelentette kihívásokat, és üdvözli az éghajlatváltozás hatásainak és a környezeti tényezőknek a humanitárius tevékenységekben való további érvényesítésére, a veszélyeztetett régiók éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességének megerősítésére, valamint a veszélyeztetett közösségek éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességének megteremtésére vonatkozó kötelezettségvállalást, amely a katasztrófavédelmi felkészültség és az előrelátó intézkedések révén, az összefüggéseket figyelembe vevő hármas megközelítésen keresztül, és az őslakos népek és helyi közösségek folyamatba való bevonásával valósul meg, tekintettel arra, hogy a katasztrófák és az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai által sújtott népességnek különleges segítségnyújtásra és védelemre van szüksége, különös tekintettel a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekre és a befogadó közösségekre; üdvözli továbbá az EU humanitárius segítségnyújtásának környezeti szempontból fenntarthatóbbá tételére és az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások nyomon követésére vonatkozó kötelezettségvállalásokat; felhívja a Bizottságot, hogy többek között a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz – Globális Európa révén biztosítsa az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és a katasztrófakockázatok csökkentéséhez szükséges forrásokat, és gyorsítsa fel a sendai kötelezettségvállalások végrehajtását az EU külső fellépéseiben; 13. üdvözli az EU humanitárius légi hídjának konkrét eredményeit és azt az elképzelést, hogy európai humanitárius reagálási kapacitást hoznak létre az EU humanitárius reagálási hiányosságainak megszüntetése érdekében; kéri, hogy rendszeresen konzultáljanak a tagállamokkal és a humanitárius partnerekkel minden olyan új bizottsági kezdeményezésről, amely a humanitárius szereplők meglévő kapacitásaira, valamint meglévő uniós mechanizmusokra, például a polgári védelmi mechanizmusra kell hogy épüljön, nem pedig azok megkettőzésére; 14. hangsúlyozza, hogy míg a humanitárius segítségnyújtás célja az azonnali, életveszélyes helyzetek kezelése, a válságokat olyan hajtóerők okozzák, amelyek hosszú távú megoldásokat igényelnek, mivel a háttérben meghúzódó sebezhetőség a humanitárius válságok jelentős előjele; felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy az egyes szakpolitikai területek közötti szakadék áthidalása érdekében fogadjanak el közleményt a humanitárius segítségnyújtás, a fejlesztés és a béke közötti összefüggéseket figyelembe vevő megközelítésre vonatkozó egyértelmű politika kidolgozásáról, biztosítva ugyanakkor, hogy a humanitárius segítségnyújtás különleges jogi természetét és elveit tiszteletben tartják; hangsúlyozza, hogy ennek, az összefüggéseket figyelembe vevő megközelítésnek erősítenie kell az ellenálló képességet és elő kell mozdítania a fenntartható megoldásokat, míg a fenntartható fejlesztési célokat az ilyen megközelítés kereteként kell alkalmazni, mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend egyedi lehetőséget biztosít a sebezhetőség és a konfliktus alapvető okainak kezelésére, többek között a nem kormányzati szervezetek gyakorlati tapasztalataira építve; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy mielőbb hajtsák végre ezt, az összefüggéseket figyelembe vevő megközelítést, különös tekintettel a sebezhetőség kezelésére, a konfliktusok megelőzésére, az éhezés kezelésére, a lakóhely katasztrófákkal és az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival összefüggő elhagyására, az oktatási és megélhetési lehetőségek biztosítására, a gyors újjáépítés támogatására, a reagálási kapacitás megerősítésére, valamint az önellátás és az ellenálló képesség kiépítésére; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen közzé értékelést a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés közötti összefüggéseket figyelembe vevő megközelítés működőképessé tételéről a 2017-ben azonosított hat kísérleti országban; 15. felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a nemi kérdésekkel kapcsolatos múltbeli tapasztalatokat és programokat, mivel egyre nagyobb szükség van ezek kezelésére, tekintve a nők konfliktusok és katasztrófák áldozataiként betöltött prominens szerepét; felszólít arra, hogy a jövőbeli humanitárius fellépések során hajtsák végre a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének kézzelfoghatóbb elemeit, többek között kontextusspecifikus, a nemek közötti egyenlőség szempontjait figyelembe vevő elemzéseket, a kiszolgáltatott csoportok, köztük az LMBTIQ+ közösségből származó nők, lányok és személyek jogainak védelme mellett; támogatja az ingyenes közegészségügyi szolgáltatásokhoz való akadálytalan hozzáférést, valamint a halálozás és morbiditás csökkentésére irányuló erőfeszítéseket, és kiemeli a járványokra/világjár­ ványokra való felkészültség erősítését; 16. kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy alkalmazzák és mozdítsák elő a más országba való költözésre kényszerülő személyek védelmével a katasztrófák és az éghajlatváltozás tükrében foglalkozó Nansen-kezdeményezést; rámutat arra, hogy fontos a humanitárius segítségnyújtással, a fejlesztéssel, valamint a katasztrófakockázatok csökkentésével és az éghajlatváltozással foglalkozó szereplők együttműködése annak érdekében, hogy csökkentsék a más országba való költözés kockázatát a katasztrófák és az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai tükrében, valamint hogy kezeljék a segítségnyújtási és védelmi szükségleteket; 17. kéri, hogy fektessenek különös hangsúlyt a táplálkozásra mint mindenki alapvető jogára annak érdekében, hogy biztosítsák az élelmiszerbiztonságot és megerősítsék az élelmiszerrendszerek nagyobb ellenállását a gazdasági, éghajlati és emberi megrázkódtatásokkal szemben; kéri a táplálkozásról szóló uniós cselekvési terv felülvizsgálatát annak érdekében, hogy az kezelje az alultápláltság minden formáját a humanitárius és fejlesztési kontextusokban, a Tanács 2018. novemberi következtetéseivel összhangban;