C 251/60
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.6.30.
2021. december 15., szerda
F. mivel a Bizottság értékelése szerint az EU háztartásaiban a fűtés és a melegvíz önmagában a teljes végső energiafelhasználás 79 %-át (192,5 Mtoe) teszi ki (15); G. mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv legutóbbi, 2018-ban az (EU) 2018/844 irányelv (16) révén történő felülvizsgálata a meglévő épületek 2050-ig történő felújításának felgyorsítására, valamennyi épület intelligens technológiákkal történő korszerűsítésének támogatására, egyértelműbb kapcsolattal a tiszta mobilitáshoz, valamint a beruházási döntések stabil környezetének biztosítására irányult, valamint arra, hogy a fogyasztók és a vállalkozások tudatosabb döntéseket hozhassanak az energia- és pénzmegtakarítás érdekében; H. mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv legutóbbi felülvizsgálata óta az EU elfogadta azt a célkitűzést, hogy legkésőbb 2050-ig megvalósuljon a klímasemlegesség; I. mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv megbízza a tagállamokat, hogy fogadjanak el hosszú távú felújítási stratégiákat (LTRS), de nem kötelezi őket sem arra, hogy felújításokat végezzenek, sem arra, hogy azok módját meghatározzák, és nem biztosít számukra hatékony eszközöket stratégiáik eredményszemléletű ellenőrzésére; J. mivel a hosszú távú felújítási stratégiáknak megfelelően támogatniuk kell a szociális lakások energiahatékonyságát; K. mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló felülvizsgált irányelvben foglalt, az épületautomatizálási és -ellenőrzési rendszerrel (BACS) kapcsolatos intézkedéseket még nem ültették át teljes mértékben a tagállamok; mivel ezek végrehajtása nagyobb biztonságot teremtene a befektetők és a szakemberek számára; L. mivel az energiahatékonysági irányelv előírja a tagállamok számára, hogy végezzenek átfogó értékeléseket a hatékony, és megújuló energiaforrásokon alapuló fűtésről és hűtésről, azonosítsák az építőipari ágazatban a fűtési és hűtési megoldások lehetőségeit, és tegyenek javaslatokat a hatékonyságban és a megújuló energiákban rejlő lehetőségek kiaknázására irányuló politikákra; M. mivel az új európai Bauhaus kezdeményezés célja a tervezés és a funkció, a fenntartható élet, az erőforrások intelligens felhasználása és az innovatív és inkluzív megoldások közötti határ megszüntetése; N. mivel a megfelelő finanszírozás kulcsfontosságú az épületfelújítási program beindításához; mivel a felújítás a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz egyik kiemelt beruházási és reformterülete; O. mivel az elektromos járművek a tiszta energiára való – energiahatékonysági intézkedéseken, alternatív üzemanyagokon, megújuló energiaforráson, valamint a rugalmas energiafelhasználás kezelését célzó innovatív megoldásokon alapuló – átállás fontos elemei az EU-ban a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérése érdekében; P. mivel az épületek energiateljesítményéről szóló irányelv kiegészíti az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló 2014/94/EU irányelvet azáltal, hogy jogalapot teremt töltőállomások lakóépületekben és egyéb épületekben történő kiépítésére; mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv uniós szinten kulcsszerepet játszik az intelligens, magánúton történő töltés támogatásában, mivel a töltések többsége nagy valószínűséggel magánterületen és a nyilvánosság számára hozzáférhető nem lakóterületen történik; Q. mivel az elektromos járművek magántöltői gyakran eltérő applikációkkal és műszaki követelményekkel rendelkeznek, mint a nyilvános töltőállomások, azok ugyanis alacsonyabb teljesítményszinttel és hosszabb töltési idővel működnek, ugyanakkor nagyrészt továbbra is a legolcsóbb töltési módot jelentik; R. mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvnek tükröznie kell az épületek parkolóiban minimális számú töltőállomás kiépítésére vonatkozó követelményeket azáltal, hogy erre az időpontra kötelezővé teszi az elektromos járművek feltöltésére szolgáló megfelelő vezetékek előzetes elhelyezését; mivel 2025-től kezdődően a tagállamoknak követelményeket kell megállapítaniuk, hogy valamennyi nem lakóépület esetében – akár köz- , akár magánépület –, amely több mint 20 parkolóhellyel rendelkezik, az adott nemzeti, regionális és helyi körülményeknek megfelelően töltőállomásokra vonatkozó minimumkövetelményeket kell meghatározni;
(15) (16)
A „Mapping and analyses of the current and future (2020-2030) heating/cooling fuel deployment (fossil/renewables)” (A (fosz­ szilis/megújuló) tüzelőanyagok jelenlegi és jövőbeni (2020–2030) felhasználásának feltérképezése és elemzése) című tanulmány, 2017. március.
HL L 156., 2018.6.19., 75. o.