C 251/34
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.6.30.
2021. december 15., szerda
fellépés megerősítésére, beleértve a nőjogi jogvédők, a nőjogi szervezetek és a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal, valamint az LMBTIQ+-jogokkal foglalkozó szervezetek támogatásának megerősítését az Unióban;
26.
kiemeli, hogy a tagállamoknak olyan politikát kell elfogadniuk, amely az egészségügyi rendszerek és ellátások javítására, valamint a betegségmegelőzésre helyezi a hangsúlyt, figyelembe véve a nemspecifikus szempontokat is, biztosítja a hozzáférhető és magas színvonalú egészségügyi ellátást, és gondoskodik a – például a jelenlegi pandémiás válságból adódó – főbb egészségügyi problémák megoldásához szükséges forrásokról is; hangsúlyozza, hogy az alacsony iskolai végzettségű nők és a fogyatékossággal élő nők esetében halmozódnak az egészségi egyenlőtlenségek, mivel mindkét kategóriába tartozók rossz egészségi állapotban vannak, és csak korlátozott mértékben férnek hozzá az egészségügyi szolgáltatásokhoz; hangsúlyozza, hogy egyes tagállamokban a Covid19 miatti korlátozó intézkedések akadályozták az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, így sok konzultáció, kezelés és diagnózis elmaradt; sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg az egészségügyi rendszereket, beleértve a közszolgáltatásokat is, a korábban törölt konzultációk, kezelések és diagnózisok mielőbbi lebonyolítása érdekében;
27.
üdvözli a barcelonai célok közelgő felülvizsgálatát, és hangsúlyozza, hogy e célokat teljesíteni kell, és biztosítani kell a koragyermekkori nevelést és gyermekgondozást, beleértve az állam által biztosított, iskola előtti nevelést is; kiemeli, hogy a koragyermekkori neveléshez és gondozáshoz olyan gondozási szolgáltatásokat kell biztosítani, amelyek valóban hozzáférhetőek minden gyermek számára, és átfogó szerepet játszanak a nők munkaerőpiaci részvételének növelésében, különösen a Covid19-világjárvány tapasztalatainak fényében; elismeri, hogy a tartós ápolási-gondozási létesítmények fejlesztése mellett szükség van az időseket és a fogyatékossággal élőket támogató létesítmények létrehozására és bővítésére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljesítsék ezeket a célkitűzéseket, amelyek kulcsfontosságúak a nemek közötti egyenlőség és a mindkét szülőt egyaránt keresőnek és gondozónak tekintő modell előmozdítása szempontjából;
28. hangsúlyozza, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés fokozódik a nők egyes csoportjaiban, például az egyedülálló anyák, a 65 év feletti nők, a fogyatékossággal élő nők, az alacsony iskolai végzettségű nők és a migráns hátterű nők körében; ismételten hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a szegénység és a társadalmi kirekesztődés, valamint ezek sokrétű okai ellen; sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket az idősebb és a nyugdíjas nők elszegényedése kockázatának megelőzésére és leküzdésére, tekintettel a népesség elöregedésére és a hátrányos helyzetű vagy kiszolgáltatott helyzetben lévő idősebb nők arányára; elengedhetetlennek tartja a munka és a magánélet közötti egyensúly érdekében való fellépést és a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetését úgy, hogy minden nő számára méltányos nyugdíjat és egyetemes és szolidaritáson alapuló szociális biztonsági rendszerekhez való hozzáférést garantálnak, valamint jobban érvényesítik az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás elvét a nemek közötti bérszakadék megszüntetése és annak megakadályozása érdekében, hogy e bérszakadék a nők pályafutása során felhalmozódjon; rendkívül aggasztónak tartja, hogy a szegénység tekintetében 2017 óta 21 tagállamban nőtt a nemek közötti szakadék (32);
29.
kiemeli, hogy továbbra is félreértések vannak azzal kapcsolatban, hogy a nőket érintő hajléktalanság viszonylag csekély szociális probléma Európában; rámutat, hogy alapvető adatok sem állnak rendelkezésre a nőket érintő hajléktalanság jellegéről és mértékéről, emiatt a probléma kevésbé látható; hangsúlyozza, hogy fontos annak felismerése, hogy a nemi alapú erőszak és a trauma nemi szempontokat tartalmazó tapasztalata a hajléktalanság kiváltó oka lehet a nők körében, valamint fontos a szélesebb körű társadalmi-gazdasági és strukturális akadályokkal – például a szegénységgel, a megfizethető lakhatás hiányával és más strukturális tényezőkkel – összefüggő tágabb társadalmi problémákat is vizsgálni; sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy építsék be a nemi dimenziót a hajléktalansággal foglalkozó politikákba és gyakorlatokba, és dolgozzanak ki külön stratégiát a nőket érintő hajléktalanság elleni küzdelem érdekében, és biztosítsák, hogy a szolgáltatások megfelelően és hatékonyan működjenek a hajléktalan nők szükségleteinek kielégítése érdekében;
30. emlékeztet arra, hogy küzdeni kell a megkülönböztetés interszekcionális formái ellen, különösen a marginalizált csoportok, köztük a fogyatékossággal élő nők, a fekete nők, a migráns, etnikai kisebbségekhez tartozó és roma nők, az idősebb nők, az egyedülálló anyák, az LMBTIQ+-személyek és a hajléktalan nők ellen irányuló megkülönböztetés ellen; hangsúlyozza, hogy az uniós politikákban és kezdeményezésekben foglalkozni kell az említett személyek szükségleteivel és problémáival; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét iránymutatásokat az interszekcionális keret végrehajtására vonatkozóan, és terjesszen elő konkrét intézkedéseket tartalmazó uniós cselekvési tervet a megkülönböztetés interszekcionális formáival szembesülő nők társadalmi-gazdasági helyzetének javítása, valamint a szegénység és a bizonytalan foglalkoztatás feminizációja elleni küzdelem érdekében;
(32)
Jelentés a nemek közötti egyenlőség mutatójáról – 2020.