C 251/34
HR
Službeni list Europske unije
30.6.2022.
srijeda, 15. prosinca 2021.
borcima za prava žena i organizacijama za prava žena u EU-u te organizacijama koje se bave spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima te zajednicom LGBTIQ+;
26.
ističe da države članice trebaju donijeti politiku kojom se poseban naglasak stavlja na bolje zdravstvene sustave i usluge te prevenciju bolesti, uključujući rodno specifične aspekte, tako da se zajamči pristupačna i visokokvalitetna zdravstvena skrbi te osigura dostupnost sredstava potrebnih za suočavanje s glavnim problemima u području zdravstva, primjerice onih uzrokovanih trenutačnom pandemijskom krizom; naglašava da se zdravstvene nejednakosti akumuliraju u slučaju žena s niskom razinom obrazovanja i žena s invaliditetom, koje su lošeg zdravlja i imaju ograničen pristup zdravstvenim uslugama; ističe da je pristup zdravstvenoj skrbi u nekim državama članicama bio ograničen zbog mjera ograničenog kretanja uslijed pojave bolesti COVID-19 te da se nisu provodila savjetovanja, liječenja i dijagnoze; potiče države članice da ojačaju sustave zdravstvene skrbi, među ostalim javne usluge, kako bi se ubrzalo provođenje otkazanih savjetovanja, liječenja i dijagnoza;
27. pozdravlja buduće preispitivanje ciljeva iz Barcelone i naglašava potrebu za njihovim ostvarenjem i omogućivanjem ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, među ostalim javnog predškolskog obrazovanja; ističe potrebu za pružanjem usluga skrbi u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja koje je dostupno svoj djeci i koje ima sveobuhvatnu ulogu u povećanju sudjelovanja žena na tržištu rada, posebno u kontekstu iskustva s pandemijom bolesti COVID-19; prepoznaje potrebu za stvaranjem i proširenjem objekata za potporu starijim osobama i osobama s invaliditetom, kao i za uspostavljanjem objekata za dugoročnu skrb; poziva Komisiju i države članice da ostvare te ciljeve, koji su ključni za poticanje rodne ravnopravnosti i modela prema kojem su privređivanje i skrb podjednako raspoređeni;
28. naglašava da su siromaštvo i socijalna isključenost istaknutiji u određenim skupinama žena kao što su samohrane majke, žene starije od 65 godina, žene s invaliditetom te žene s niskom razinom obrazovanja i žene migrantskog podrijetla; ustraje na važnosti borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti te njihovih slojevitih uzroka; poziva države članice da poduzmu konkretne mjere za sprečavanje i suzbijanje rizika od siromaštva kod starijih i umirovljenih žena s obzirom na starenje stanovništva i na udio starijih žena u nepovoljnom ili osjetljivom položaju; smatra da je nužno posvetiti se pitanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života i premostiti rodne razlike u mirovinama tako da se svim ženama zajamči pravedna mirovina i pristup univerzalnim sustavima socijalne sigurnosti temeljenima na solidarnosti te da se provede načelo jednake plaće za jednak rad kako bi se premostila razlika u plaći na temelju spola i spriječilo da se ta razlika akumulira u karijerama žena; iznimno je zabrinut zbog činjenice da se rodno uvjetovani jaz u slučajevima siromaštva od 2017. povećao u 21 državi članici (32);
29.
ističe da još uvijek postoji pogrešna predodžba da je beskućništvo kod žena relativno malen društveni problem u Europi; ističe da postoji manjak osnovnih podataka o prirodi i razmjeru beskućništva žena zbog čega je taj problem manje vidljiv; naglašava da je važno prepoznati rodno uvjetovano nasilje i rodno uvjetovana iskustva traume kao temeljni uzrok beskućništva žena te razmotriti šire društvene probleme koji se preklapaju sa širim socioekonomskim i strukturnim preprekama kao što su siromaštvo, nedostatak cjenovno pristupačnog stanovanja i drugi strukturni čimbenici; apelira na EU i države članice da uključe rodnu perspektivu u politike i prakse koje se odnose na beskućništvo te da razviju posebnu strategiju za borbu protiv beskućništva žena i zajamče da usluge funkcioniraju na odgovarajući i učinkovit način kako bi se odgovorilo na potrebe beskućnica;
30.
podsjeća da je potrebno boriti se protiv intersekcijskih oblika diskriminacije, posebno onih koji se odnose na marginalizirane skupine, uključujući žene s invaliditetom, crnkinje, migrantice, pripadnice etničkih manjina i Romkinje, starije žene, samohrane majke, LGBTIQ+ osobe i beskućnice; naglašava da je važno na njihove potrebe i probleme odgovoriti u obliku politika i inicijativa EU-a; poziva Komisiju da izradi konkretne smjernice za provedbu intersekcijskog okvira i da predstavi akcijski plan EU-a s konkretnim mjerama za poboljšanje socioekonomskog položaja žena koje se suočavaju s intersekcijskim oblicima diskriminacije te za borbu protiv feminizacije siromaštva i nesigurnog rada;
(32)
Izvješće o indeksu rodne ravnopravnosti za 2020.