30.6.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 251/85 Keskiviikko 15. joulukuuta 2021
11. korostaa, että covid-19-pandemian yhteydessä lokalisointi auttaa toteuttamaan kehitysmaiden olosuhteisiin mukautettuja terveystoimia, jotta voidaan välttää eurooppalaiset vinoutumat, erityisesti rajoittamiskäytäntöjen ja ennaltaehkäisykampanjoiden osalta; kehottaa humanitaarisia toimia lokalisoimalla kyseenalaistamaan asianmukaisesti Eurooppa-keskeisen näkökulman hätätilanteissa;
12. korostaa ilmastonmuutoksen aiheuttamia haasteita ja suhtautuu myönteisesti sitoumuksiin sisällyttää ilmastonmuu­ toksen vaikutukset ja ympäristötekijät entistä paremmin humanitaariseen toimintaan, vahvistaa haavoittuvien alueiden kykyä sietää ilmastonmuutosta ja parantaa haavoittuvassa asemassa olevien yhteisöjen kykyä sietää ilmastonmuutosta katastrofivalmiuden ja ennakoivan toiminnan avulla soveltamalla kolminkertaista yhteyttä alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin, kun otetaan huomioon katastrofien koettelemien väestönosien erityiset avustus- ja suojelutarpeet ja ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset, erityisesti kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden ja vastaanottaja­ yhteisöjen osalta; suhtautuu lisäksi myönteisesti sitoumuksiin tehdä EU:n humanitaarisesta avusta ympäristöystävällisempää ja seurata ilmastomenoja; kehottaa komissiota tarjoamaan riittävät resurssit ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja katastrofiriskin vähentämiseksi muun muassa naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa – puitteissa ja nopeuttamaan Sendain kehyksen mukaisten sitoumusten täytäntöönpanoa EU:n ulkoisessa toiminnassa;
13. panee tyytyväisenä merkille EU:n humanitaarisen ilmasillan konkreettiset saavutukset ja ajatuksen kehittää Euroopan humanitaarisen toiminnan valmiuksia EU:n humanitaarisen avun puutteiden korjaamiseksi; kehottaa kuulemaan säännöllisesti jäsenvaltioita ja humanitaarisia kumppaneita kaikkien sellaisten uusien komission aloitteiden yhteydessä, joiden olisi rakennuttava humanitaaristen toimijoiden olemassa olevien valmiuksien ja EU:n mekanismien, kuten pelastuspalvelumekanismin, varaan eikä vain toisinnettava niitä;
14. korostaa, että vaikka humanitaarisella avulla pyritään puuttumaan välittömästi henkeä uhkaaviin tilanteisiin, ovat kriisit seurausta tekijöistä, jotka edellyttävät pitkän aikavälin ratkaisuja, sillä humanitaarisia kriisejä edeltää taustalla oleva epävakaus; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa antamaan tiedonannon, jossa luodaan yksittäisten politiikka-alojen välisen kuilun kaventamiseksi selkeä politiikka, joka perustuu humanitaarisen avun, kehitysyhteistyön ja rauhan väliseen kokonaisuuteen, ja varmistamaan samalla, että kunnioitetaan humanitaarisen avun erityistä oikeudellista luonnetta ja periaatteita; korostaa, että tällä nexus-lähestymistavalla olisi vahvistettava selviytymiskykyä ja edistettävä kestäviä ratkaisuja ja että kestävän kehityksen tavoitteita olisi käytettävä kehyksenä tällaiselle lähestymistavalle, sillä Agenda 2030 tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden puuttua epävakauden ja konfliktien perimmäisiin syihin muun muassa kansalaisjärjestöjen käytännön kokemusten pohjalta; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita panemaan pikaisesti täytäntöön tämän nexus-lähestymistavan, jossa keskitytään erityisesti epävakauden torjuntaan, konfliktien ehkäisemiseen, nälän torjuntaan, katastrofien aiheuttamiin pakkomuuttoihin ja ilmastonmuutoksen kielteisiin vaikutuksiin puuttumiseen, koulutus- ja toimeentulomahdollisuuksien tarjoamiseen, varhaisen elpymisen tukemiseen, reagointivalmiuksien paranta­ miseen sekä omavaraisuuden ja selviytymiskyvyn kehittämiseen; kehottaa komissiota julkaisemaan arvion humanitaarisen avun ja kehityksen välisen yhteyden käyttöönotosta kuudessa vuonna 2017 nimetyssä pilottimaassa;
15. kehottaa komissiota arvioimaan sukupuolikysymyksiin liittyviä aiempia kokemuksia ja ohjelmia, koska niihin on yhä enemmän puututtava, kun otetaan huomioon naisten merkittävä asema konfliktien ja katastrofien uhreina; kehottaa toteuttamaan tulevassa humanitaarisessa toiminnassa konkreettisempia sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevia toimia, mukaan lukien tilannekohtaiset ja sukupuolisensitiiviset analyysit, samalla kun suojellaan haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten naisten, tyttöjen ja hlbtiq+-yhteisöön kuuluvien henkilöiden, oikeuksia; tukee ilmaisten julkisten terveyspalvelujen esteetöntä saatavuutta ja toimia kuolleisuuden ja sairastuvuuden vähentämiseksi ja korostaa tarvetta vahvistaa pandemia- ja epidemiavalmiuksia;
16. kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita panemaan täytäntöön ja edistämään Nansenin aloitetta rajojen yli siirtymään joutuneiden henkilöiden suojelemiseksi katastrofien ja ilmastonmuutoksen yhteydessä; korostaa humanitaarisen avun, kehitysyhteistyön, katastrofiriskin vähentämisen ja ilmastonmuutoksen alan toimijoiden välisen yhteistyön merkitystä, jotta voidaan vähentää katastrofien yhteydessä siirtymään joutumisen riskiä ja ilmastonmuutoksen haittavaikutuksia sekä vastata avustus- ja suojelutarpeisiin;
17. kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota ravitsemukseen, joka on kaikkien perusoikeus, jotta voidaan varmistaa elintarviketurva ja vahvistaa elintarvikejärjestelmien kykyä sietää taloudellisia, ilmastoon liittyviä ja ihmisen aiheuttamia häiriöitä; kehottaa tarkistamaan ravitsemusta koskevaa EU:n toimintasuunnitelmaa, jotta voidaan käsitellä kaikkia aliravitsemuksen muotoja humanitaarisissa ja kehitysyhteistyön yhteyksissä neuvoston marraskuussa 2018 antamien päätelmien mukaisesti;