C 251/34
ET
Euroopa Liidu Teataja
30.6.2022
Kolmapäev, 15. detsember 2021
tugevdades toetust naiste õiguste kaitsjatele ja naiste õiguste organisatsioonidele ELis ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste ja LGBTIQ+ valdkonnaga tegelevatele organisatsioonidele;
26. rõhutab, et liikmesriigid peaksid panema oma poliitikas erilist rõhku tervishoiusüsteemide ja -teenuste parandamisele ja haiguste ennetamisele, sh nende soospetsiifiliste aspektide seisukohalt, tagades kättesaadavad ja kvaliteetsed tervishoiuteenused ning vajalike vahendite kättesaadavuse, et võidelda põhiliste terviseprobleemidega, nagu praegusest pandeemiakriisist tulenevad probleemid; rõhutab, et tervisealane ebavõrdsus suureneb madala haridustasemega naiste ja puuetega naiste puhul, kelle tervislik seis on kõige halvem ning kellel on piiratud juurdepääs tervishoiuteenustele; rõhutab, et mõnedes liikmesriikides on juurdepääs tervishoiuteenustele piiratud COVID-19 piiramismeetmetega ning konsultatsioone, ravi ja diagnoosimist on ära jäetud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid tervishoiusüsteeme, sealhulgas avalikke teenuseid, et kiirendada tühistatud konsultatsioonide, ravi ja diagnoosimise jätkumist;
27. väljendab heameelt Barcelona eesmärkide eelseisva läbivaatamise üle ja rõhutab, kui tähtis on need eesmärgid saavutada ning pakkuda alusharidust ja lapsehoidu, sealhulgas riiklikku koolieelset haridust; rõhutab, et alushariduse ja lapsehoiu jaoks tuleb pakkuda hooldusteenuseid, mis on tõeliselt kättesaadavad kõigile lastele ja mis aitavad suurendada naiste tööturul osalemist üldiselt, eelkõige arvestades COVID-19 pandeemiast saadud kogemusi; tunnistab, et lisaks pikaajalise hoolduse asutuste arendamisele on vaja luua ja laiendada tugirajatisi eakatele ja puuetega inimestele; palub, et komisjon ja liikmesriigid täidaksid need eesmärgid, mis on väga vajalikud, et edendada soolist võrdõiguslikkust ning võrdse palga ja võrdse hoolduskohustuse mudelit;
28. rõhutab, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on mõnede naisterühmade, näiteks üksikemade, üle 65-aastaste naiste, puuetega naiste ning madala haridustasemega ja sisserändaja taustaga naiste hulgas teravnenud; rõhutab, kui tähtis on võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ning selle mitmetahuliste põhjuste vastu; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid konkreetseid meetmeid, et ennetada vanemaealiste ja pensionil naiste vaesusriski ja sellega võidelda, arvestades elanikkonna vananemist ning ebasoodsas või haavatavas olukorras olevate eakate naiste osakaalu; peab hädavajalikuks käsitleda töö- ja eraelu tasakaalu ning kaotada sooline pensionilõhe, tagades kõigile naistele õiglase pensioni ning juurdepääsu universaalsetele ja solidaarsetele sotsiaalkindlustussüsteemidele ning jõustades paremini võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet, et kaotada sooline palgalõhe ja vältida selle kuhjumist naiste karjääris; on äärmiselt mures tõsiasja pärast, et sooline vaesuslõhe on alates 2017. aastast 21 liikmesriigis kasvanud (32);
29. rõhutab, et endiselt on levinud eksiarvamus, et naiste kodutus on Euroopas suhteliselt väike sotsiaalne probleem; juhib tähelepanu sellele, et puudub põhiline teave naiste kodutuse olemuse ja ulatuse kohta, mis muudab selle probleemi vähem nähtavaks; rõhutab, kui oluline on tunnistada, et sooline vägivald ja soolised traumakogemused on naiste kodutuse algpõhjused, samuti käsitleda laiemaid ühiskondlikke probleeme, mis on põimunud läbi ulatuslikumate sotsiaal-majan­ duslike ja struktuuriliste tõketega, nagu vaesus, taskukohase hinnaga eluasemete puudumine ja muud struktuurilised tegurid; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid integreeriksid soolise perspektiivi kodutusega võitlemise poliitikameetmetesse ja tavadesse ning töötaksid välja konkreetse strateegia naiste kodutuse vastu võitlemiseks ja tagaksid, et teenused toimivad asjakohaselt ja tõhusalt, et vastata kodutute naiste vajadustele;
30. tuletab meelde vajadust võidelda diskrimineerimise mitmetiste vormide vastu, eriti marginaliseeritud rühmade, sealhulgas puuetega naiste, mustanahaliste naiste, sisserändajate, etniliste vähemuste ja romade hulka kuuluvate naiste, eakamate naiste, üksikemade, LGBTIQ + inimeste ja kodutute naiste vastase diskrimineerimisega; rõhutab, kui oluline on käsitleda nende vajadusi ja probleeme ELi poliitikameetmete ja algatuste raames; kutsub Euroopa Komisjoni üles koostama konkreetsed suunised valdkonnaülese raamistiku rakendamiseks ja esitama ELi tegevuskava koos konkreetsete meetmetega, mille abil parandada diskrimineerimise mitmetiste vormidega kokku puutuvate naiste sotsiaal-majanduslikku olukorda ning võidelda vaesuse ja ebakindla töö feminiseerumise vastu;
(32)
Soolise võrdõiguslikkuse indeksi 2020. aasta aruanne.