30.6.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 248/41
(166)
Franšizing (z izjemo industrijskih franšiznih sporazumov) ima nekatere posebne značilnosti, kot so uporaba enotnega poslovnega imena in enotnih poslovnih metod (vključno z licenciranjem pravic intelektualne lastnine) ter plačilo licenčnine v zameno za zagotovljene ugodnosti.
Glede na te značilnosti se za določbe, nujno potrebne za delovanje franšiznih sistemov, lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe.
To se na primer nanaša na omejitve, ki franšizojemalcu preprečujejo, da bi uporabljal znanje in izkušnje ter pomoč, ki jih zagotavlja franšizodajalec, v korist franšizodajalčevim konkurentom (96), in na prepoved konkurence v zvezi z blagom ali storitvami, ki jih kupi franšizojemalec ter so potrebne za ohranjanje skupne identitete in ugleda franšizne mreže.
V slednjem primeru je trajanje prepovedi konkurence nepomembno, če ne presega trajanja franšiznega sporazuma.
(167)
Za franšizne sporazume se lahko uporablja ugodnost izvzetja iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2022/720, če ne tržni delež dobavitelja ne tržni delež kupca ne presega 30 %.
Posebne smernice za izračun tržnih deležev v okviru franšizinga so navedene v odstavku (174).
Licenciranje pravic intelektualne lastnine, vsebovanih v franšiznih sporazumih, je obravnavano v odstavkih (71) do (87).
Vertikalne omejitve, vsebovane v franšiznih sporazumih, bodo ocenjene v skladu z načeli, ki se uporabljajo za distribucijski sistem, ki najbolj ustreza naravi določenega franšiznega sporazuma.
Na primer, franšizni sporazum, ki povzroča zaprto mrežo, v kateri uporabniki franšizne pravice ne smejo prodajati neuporabnikom, je treba oceniti na podlagi pravil, ki se uporabljajo za selektivno distribucijo.
Nasprotno je treba franšizni sporazum, ki ne povzroča zaprte mreže, vendar zagotavlja ozemeljsko izključnost in zaščito pred aktivno prodajo s strani drugih uporabnikov franšizne pravice, oceniti na podlagi pravil, ki se uporabljajo za izključno distribucijo.
(168)
Za franšizne sporazume, ki niso zajeti z Uredbo (EU) 2022/720, je potrebna posamična ocena na podlagi člena 101 Pogodbe.
Pri navedeni oceni bi bilo treba upoštevati, da pomembnejši kot je prenos znanja in izkušenj, verjetneje je, da vertikalne omejitve ustvarjajo izboljšanja učinkovitosti in/ali so nujne za zaščito znanja in izkušenj ter tako izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe.
(169)
V nadaljevanju je primer franšizinga:
Proizvajalec je razvil nov koncept za prodajo sladkornih izdelkov v tako imenovanih zabavnih prodajalnah, kjer lahko sladkorne izdelke obarvajo glede na željo potrošnikov.
Proizvajalec sladkornih izdelkov je razvil tudi stroje za barvanje sladkornih izdelkov in proizvaja tekočine za barvanje.
Kakovost in svežina tekočine sta bistveni za proizvodnjo dobrih sladkornih izdelkov.
Proizvajalec je s svojimi sladkornimi izdelki dosegel tržni uspeh s pomočjo številnih lastnih prodajaln na drobno, ki vse poslujejo pod istim trgovskim imenom in z enotno zabavno podobo (npr. enoten slog prodajaln in skupno oglaševanje).
Da bi proizvajalec sladkornih izdelkov razširil prodajo, je uvedel sistem franšizinga.
Za zagotavljanje enotne kakovosti izdelkov in podobe prodajaln morajo uporabniki franšizne pravice kupovati sladkorne izdelke, tekočino in stroj za barvanje pri proizvajalcu, delovati pod istim trgovskim imenom, plačati franšizno provizijo, prispevati k skupnemu oglaševanju in zagotoviti zaupnost operativnega priročnika, ki ga je pripravil franšizodajalec.
Poleg tega lahko uporabniki franšizne pravice prodajajo samo na s pogodbo določenih prodajnih mestih končnim uporabnikom ali drugim uporabnikom franšizne pravice.
V svojih prodajalnah ne smejo prodajati drugih sladkornih izdelkov.
Franšizodajalec se zaveže, da ne bo imenoval drugega franšizojemalca ali sam odprl prodajalne na drobno na pogodbenem ozemlju.
Franšizodajalec je prav tako zavezan k posodabljanju in nadaljnjemu razvijanju svojih izdelkov, poslovnih načrtov in operativnega priročnika, pri čemer mora dati vse te izboljšave na voljo vsem uporabnikom franšizne pravice.
Franšizni sporazumi se sklenejo za 10 let.
Trgovci na drobno, ki prodajajo sladkorne izdelke, te kupujejo na nacionalnem trgu pri nacionalnih proizvajalcih, ki nudijo nacionalne okuse, ali pri trgovcih na debelo, ki ob tem, da prodajajo sladkorne izdelke nacionalnih proizvajalcev, uvažajo tudi sladkorne izdelke tujih proizvajalcev.
Na zadevnem trgu izdelki franšizodajalca konkurirajo številnim nacionalnim in mednarodnim blagovnim znamkam sladkornih izdelkov, ki jih ponekod proizvajajo veliki proizvajalci različnih živil.
Tržni delež franšizodajalca za stroje za barvanje živil je manjši od 10 %.
Franšizodajalec ima 30-odstotni tržni delež na trgu sladkornih izdelkov, ki se prodajo trgovcem na drobno.
Obstaja veliko prodajnih mest za sladkorne izdelke v obliki trafik, trgovcev na drobno, ki prodajajo hrano, kavarn in specializiranih prodajaln za sladkorne izdelke.
(96) Glej sodbo z dne 28. januarja 1986, Pronuptia de Paris GmbH/Pronuptia de Paris Irmgard Schillgallis, C-161/84, EU:C:1986:41, točka 16.