30.6.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 248/41
(166)
Franšīzei (izņemot rūpnieciskās franšīzes nolīgumus) piemīt vairākas specifiskas iezīmes, piemēram, vienota komercnosaukuma izmantošana, vienota darījumdarbības metode (ieskaitot IĪT licencēšanu) un autoratlīdzības maksāšana par piešķirtajām priekšrocībām.
Ņemot vērā šīs iezīmes, uzskatāms, ka noteikumiem, kas obligāti nepieciešami šādu izplatīšanas sistēmu darbībai, Līguma 101. panta 1. punkts nav piemērojams.
Pie tiem pieder, piemēram, ierobežojumi, kas liedz franšīzes ņēmējam izmantot franšīzes devēja sniegto zinātību un palīdzību par labu franšīzes devēja konkurentiem (96) un nekonkurēšanas saistības attiecībā uz franšīzes ņēmēja iegādātajām precēm un pakalpojumiem, kuri ir nepieciešami franšīzes tīkla kopējās identitātes un reputācijas uzturēšanai.
Pēdējā minētajā gadījumā šo nekonkurēšanas saistību ilgums nav svarīgs, ja vien tas nepārsniedz franšīzes nolīguma darbības ilgumu.
(167)
Franšīzes nolīgumiem var piemērot Regulas (ES) 2022/720 2. panta 1. punktā paredzēto atbrīvojumu, ja ne piegādātāja, ne pircēja tirgus daļa nepārsniedz 30 %.
Konkrēti norādījumi par tirgus daļu aprēķināšanu franšīzes kontekstā ir sniegti (174) punktā.
Franšīzes nolīgumā ietverto IĪT licencēšana ir aplūkota (71)–(87) punktā.
Franšīzes nolīgumos ietvertie vertikālie ierobežojumi tiks novērtēti atbilstoši principiem, kas piemērojami tai izplatīšanas sistēmai, kura visvairāk atbilst konkrētajam franšīzes nolīgumam.
Piemēram, ja ar franšīzes nolīgumu tiek radīts slēgts tīkls, kurā franšīzes ņēmējiem ir aizliegts pārdot produktus tiem, kas nav franšīzes ņēmēji, nolīgums ir jānovērtē saskaņā ar selektīvajai izplatīšanai piemērojamajiem principiem.
Savukārt franšīzes nolīgums, kas nerada slēgtu tīklu, bet piešķir teritoriālo ekskluzivitāti un aizsardzību pret citu franšīzes ņēmēju veiktu aktīvo pārdošanu, ir jānovērtē saskaņā ar ekskluzīvajai izplatīšanai piemērojamajiem principiem.
(168)
Nolīgumi, uz kuriem neattiecas Regula (ES) 2022/720, ir jānovērtē individuāli saskaņā ar Līguma 101. pantu.
Novērtējumā ir jāņem vērā, ka, jo nozīmīgāka ir zinātības nodošana, jo lielāka iespēja, ka attiecīgie vertikālie ierobežojumi rada efektivitātes pieaugumu un/vai ir obligāti vajadzīgi zinātības aizsardzībai, un līdz ar to atbilst Līguma 101. panta 3. punkta nosacījumiem.
(169)
Turpmāk ir sniegts franšīzes piemērs.
Ražotājs ir izstrādājis jaunu saldumu pārdošanas veidu tā dēvētajos “fun shops”, kur saldumus pēc klienta pieprasījuma var iekrāsot.
Saldumu ražotājs ir izstrādājis arī saldumu iekrāsošanas iekārtu un ražo krāsvielas.
Krāsvielas kvalitātei un svaigumam ir ļoti liela nozīme kvalitatīvu saldumu ražošanā.
Ražotājs ir guvis panākumus saldumu izplatīšanā, izmantojot vairākas pašam piederošas mazumtirdzniecības vietas ar vienādu komercnosaukumu un vienotu tēlu (piemēram, vienots veikalu iekārtojuma stils un kopēja reklāma).
Lai palielinātu noietu, saldumu ražotājs ir sācis ieviest franšīzes sistēmu.
Lai nodrošinātu konstantu produkta kvalitāti un vienotu veikalu tēlu, franšīzes ņēmējiem ir no ražotāja jāiepērk saldumi, krāsviela un iekrāsošanas iekārta, jāizmanto tas pats komercnosaukums, jāmaksā franšīzes maksa, finansiāli jāpiedalās kopējā reklāmā un jānodrošina franšīzes devēja sagatavotās rokasgrāmatas konfidencialitāte.
Turklāt franšīzes ņēmējiem ir atļauts nodarboties ar pārdošanu tikai telpās, par kurām tie ir vienojušies ar franšīzes devēju, un pārdot saldumus vienīgi galalietotājiem vai citiem franšīzes ņēmējiem.
Savos veikalos tiem nav atļauts pārdot citus saldumus.
Teritorijā, uz kuru attiecas nolīgums, franšīzes devējs nedrīkst pilnvarot citu franšīzes ņēmēju vai atvērt mazumtirdzniecības vietu.
Franšīzes devējam ir arī pienākums atjaunināt un pilnveidot savus produktus, darījumdarbības perspektīvas un darbības rokasgrāmatu un padarīt šos uzlabojumus pieejamus visiem franšīzes ņēmējiem.
Franšīzes nolīgumus slēdz uz 10 gadiem.
Saldumu mazumtirgotāji iegādājas saldumus attiecīgās valsts tirgū vai nu no attiecīgās valsts ražotājiem, kas ņem vērā valsts iedzīvotāju gaumi, vai no vairumtirgotājiem, kas importē saldumus no ārvalstu ražotājiem un papildus pārdod vietējo ražotāju saldumus.
Šajā tirgū franšīzes devēja produkti konkurē ar vairākiem attiecīgās valsts un starptautiskiem saldumu zīmoliem, tai skaitā zīmoliem, kuru saldumus ražo lieli, diversificēti pārtikas ražotāji.
Franšīzes devēja tirgus daļa pārtikas iekrāsošanas iekārtu tirgū ir mazāka par 10 %.
Franšīzes devēja tirgus daļa mazumtirgotājiem pārdoto saldumu tirgū ir 30 %.
Saldumu pārdevēju ir daudz: tabakas izstrādājumu tirgotāji, vispārīga profila pārtikas mazumtirgotāji, kafetērijas un specializēti saldumu veikali.
(96) Sk.
1986. gada 28. janvāra spriedumu lietā C-161/84, Pronuptia de Paris GmbH/Pronuptia de Paris Irmgard Schillgallis, EU:C:1986:41, 16. punkts.