30.6.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 248/41
(166)
Frantsiisimisel (välja arvatud tööstuslikud frantsiisilepingud) on teatavad eripärad, näiteks ühetaolise ärinime ja ühetaoliste ärimeetodite kasutamine (sealhulgas intellektuaalomandi õiguste litsentsimine) ja saadud eeliste eest litsentsitasu maksmine.
Neid eripärasid arvesse võttes võib leida, et frantsiisisüsteemide toimimiseks hädavajalikud sätted jäävad väljapoole aluslepingu artikli 101 lõike 1 kohaldamisala.
See on seotud näiteks piirangutega, mis takistavad frantsiisivõtjal kasutada frantsiisiandja antud oskusteavet ja abi frantsiisiandja konkurentide heaks, (96) ja mittekonkureerimiskohustusega frantsiisivõtja ostetavate kaupade või teenuste puhul, mis on vajalik frantsiisivõrgustiku ühise identiteedi ja maine säilitamiseks.
Viimasel juhul ei ole mittekonkureerimiskohustuse kehtivusaeg oluline, tingimusel et see ei ületa frantsiisilepingu kehtivust.
(167)
Frantsiisilepingute puhul võib olla võimalik tugineda määruse (EL) 2022/720 artikli 2 lõikega 1 ette nähtud erandile, kui tarnija ega ostja turuosa ei ületa 30 %.
Konkreetseid suuniseid turuosade arvutamise kohta frantsiisimise kontekstis on esitatud punktis (174).
Frantsiisilepingus sisalduvate intellektuaalomandi õiguste litsentsimist on käsitletud punktides (71)–(87).
Frantsiisilepingutes sisalduvate vertikaalsete piirangute hindamisel lähtutakse põhimõtetest, mida kohaldatakse konkreetse frantsiisilepinguga kõige lähemalt seotud turustussüsteemi suhtes.
Näiteks frantsiisilepingut, mille tulemusel tekib suletud võrgustik, kus frantsiisivõtjatel on keelatud müüa mittefrantsiisivõtjatele, hinnatakse valikulise turustuse suhtes kohaldatavate põhimõtete alusel.
Seevastu frantsiisilepingut, millega ei looda suletud võrgustikku, kuid millega antakse territoriaalne ainuõigus ja kaitse teiste frantsiisivõtjate aktiivse müügi eest, tuleb hinnata ainuõigusliku turustuse suhtes kohaldatavate põhimõtete alusel.
(168)
Määruse (EL) 2022/720 kohaldamisalast välja jäävaid frantsiisilepinguid tuleb hinnata eraldi aluslepingu artikli 101 alusel.
Kõnealuses hindamises tuleks arvestada seda, et mida tähtsam on oskusteabe edastamine, seda tõenäolisem on see, et vertikaalsed piirangud toovad kaasa kasutegureid ja/või on hädavajalikud oskusteabe kaitsmiseks ja vastavad seega aluslepingu artikli 101 lõike 3 tingimustele.
(169)
Alljärgnevalt on esitatud frantsiisimise näide.
Tootja on välja arendanud uue maiustuste müümise viisi nn hea tuju poodides, kus maiustusi värvitakse vastavalt tarbija soovile.
Samuti on maiustustetootja välja töötanud masinad maiustuste värvimiseks ja toodab värvimisvedelikke.
Vedelike kvaliteet ja värskus on heade maiustuste tootmisel esmatähtsad.
Tootja on oma maiustusi edukalt müünud enda jaemüügikohtades, mis kõik tegutsevad sama ärinime all ja kasutavad ühtset hea tuju kuvandit (näiteks kaupluste ühine stiil ja ühine reklaam).
Müügi laiendamiseks on maiustustetootja käivitanud frantsiisimissüsteemi.
Ühetaolise tootekvaliteedi ja kaupluste kuvandi tagamiseks on frantsiisivõtjad kohustatud ostma maiustusi, vedelikke ja värvimismasinaid tootja käest, kasutama sama ärinime, maksma frantsiisitasu, osalema ühises reklaamis ning hoidma saladuses frantsiisiandja koostatud kasutusjuhendit.
Peale selle on frantsiisivõtjatel lubatud müüa üksnes kokkulepitud kohtades ainult lõppkasutajatele või teistele frantsiisivõtjatele.
Nad ei tohi müüa oma kauplustes muid maiustusi.
Frantsiisiandja kohustub mitte määrama teatavale lepingujärgsele territooriumile teisi frantsiisivõtjaid ega avama seal ise jaemüügikohta.
Samuti on frantsiisiandja kohustatud ajakohastama ja arendama oma tooteid, äriperspektiive ja kasutusjuhendit ning tegema muudatused kättesaadavaks kõikidele frantsiisivõtjatele.
Frantsiisilepingud on sõlmitud kümneks aastaks.
Maiustuste jaemüüjad ostavad oma kauba riiklikult turult kas kodumaistelt tootjatelt, kes võtavad arvesse kohalikke maitseharjumusi, või hulgimüüjatelt, kes nii impordivad maiustusi välisriikide tootjatelt kui ka müüvad kodumaiste tootjate maiustusi.
Sellel turul konkureerivad frantsiisiandja tooted mitme kodumaise ja rahvusvahelise maiustuste kaubamärgiga, millest mõnda toodavad suured mitmekülgsed toidutööstuset­ tevõtjad.
Toiduvärvimismasinate turul on frantsiisiandja turuosa alla 10 %.
Jaemüüjatele müüdavate maiustuste turul on frantsiisiandja turuosa 30 %.
Maiustusi müüakse paljudes kohtades, näiteks tubakakauplustes, tavalistes toidupoodides, kohvikutes ja maiustustepoodides.
(96) Vt kohtuotsus, 28. jaanuar 1986, Pronuptia de Paris GmbH vs.
Pronuptia de Paris Irmgard Schillgallis, C-161/84, ECLI:EU:C:1986:41, punkt 16.