27.6.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 243/41
(20)
Sestavo sistemov davčnih ugodnosti in sistemov socialne zaščite bi bilo treba pregledati glede na posebne potrebe, ki izhajajo iz zelenega prehoda, ob upoštevanju načela „onesnaževalec plača“ in potrebe, da spremljajoče politike ne uvajajo subvencij za porabo fosilnih goriv, ne omejujejo potrošnikov na določeno tehnologijo ter ne zmanjšujejo spodbud za prenovo stavb, zamenjavo sistemov toplotne energije in na splošno ukrepov za energijsko učinkovitost.
Kombinacija različnih politik lahko podpre najranljivejša gospodinjstva in delavce, ki jih je zeleni prehod najbolj prizadel.
Odvisno od nacionalnih in individualnih razmer bi to lahko na primer vključevalo preusmeritev obdavčitve z dela na podnebne in okoljske cilje, kot je bilo predvideno v predlogu za revizijo direktive o obdavčitvi energije (37), pregled shem brezposelnosti in/ali po potrebi začasno in ciljno usmerjeno neposredno dohodkovno podporo.
Sisteme socialne zaščite, vključno s politikami socialnega vključevanja, je mogoče pregledati in po potrebi prilagoditi glede na zeleni prehod, še posebej za zagotavljanje dohodkovne varnosti, zlasti med prehodi med zaposlitvami, ter za zagotavljanje ustreznih socialnih, zdravstvenih in negovalnih storitev z ustrezno socialno infrastrukturo, zlasti na najbolj prizadetih območjih, na primer na podeželju in oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije, da se prepreči socialna izključenost in obravnavajo zdravstvena tveganja.
Za preprečevanje socialne izključenosti otrok in boj proti njej so naložbe v socialno infrastrukturo za otroke namenjene zagotavljanju dostopa pomoči potrebnih otrok do ključnih storitev, kot je določeno v Priporočilu Sveta (EU) 2021/1007 (38).
(21)
Za povečanje fizične in finančne odpornosti na nepopravljive posledice podnebnih sprememb na vključujoč način je treba spodbujati ozaveščanje o tveganjih, zmanjševanje tveganj in rešitve za prenos tveganj, zlasti s povečanjem razpoložljivosti zavarovalnih rešitev ter z naložbami v obvladovanje tveganja nesreč in prilagajanje za zmanjšanje fizičnih vplivov podnebnih sprememb in s tem vrzeli na področju varstva podnebja, pri čemer je treba upoštevati mikro, mala in srednja podjetja ter podeželska in oddaljena območja, kot so najbolj oddaljene regije.
Okrepiti bi bilo treba obvladovanje tveganja nesreč, vključno s sistemi civilne zaščite na nacionalni ravni in na ravni Unije, za boljše preprečevanje s podnebjem povezanih pretresov ter za pripravo in odzivanje nanje.
(22)
Vsakdo ima pravico do dostopa do kakovostnih osnovnih storitev, vključno z energijo, prevozom, vodo, sanitarno oskrbo, finančnimi storitvami in digitalnimi komunikacijami, poleg tega pa bi bilo treba zagotoviti podporo za enak dostop do teh storitev za tiste, ki to potrebujejo (39).
Zagotoviti bi bilo treba tudi dostop do socialnih stanovanj ali kakovostne pomoči pri pridobitvi stanovanj vsem socialno ogroženim (40).
Poleg tega lahko uporaba načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ koristi gospodinjstvom z nizkimi in srednjimi dohodki, ranljivim odjemalcem, vključno s končnimi porabniki, ljudem, ki jih je prizadela ali jim grozi energijska revščina, in ljudem, ki živijo v socialnih stanovanjih.
Poleg zaščite in krepitve vloge potrošnikov energije so potrebni posebni ukrepi za preprečevanje in odpravljanje temeljnih vzrokov energijske revščine, zlasti s spodbujanjem naložb, ciljno usmerjenih v izboljšanje energijske učinkovitosti, zlasti v sektorju socialnih stanovanj.
Predlagane posodobitve direktive o energijski učinkovitosti (41) ter direktive o energijski učinkovitosti stavb (42) naj bi obravnavale tudi glavne neekonomske ovire za prenovo, kot so deljene spodbude, vključno z dogovori med lastniki in najemniki, ter solastniške strukture.
V tem okviru bi morali biti posebej pozorni na ženske in določene skupine, ki jih bolj ogroža energijska revščina, kot so invalidi, starši samohranilci, starejši, otroci in osebe z manjšinskim rasnim ali etničnim ozadjem.
Z obstoječimi in nastajajočimi izzivi mobilnosti se je mogoče spopasti s podpornimi ukrepi in razvojem potrebne infrastrukture, kot je javni prevoz.
Cenovna dostopnost, razpoložljivost in varnost trajnostne mobilnosti ter različnih načinov prevoza, vključno z zasebnim in javnim prevozom, so ključnega pomena za zagotovitev, da bodo imeli vsi koristi od zelenega prehoda in bili v njem udeleženi.
Mobilnost v mestih ima v tem okviru pomembno vlogo, kar je razvidno tudi iz sporočila Komisije z dne 14. decembra 2021 z naslovom „Novi okvir EU za mobilnost v mestih“.
(37) V predlogu direktive Sveta o prestrukturiranju okvira Unije za obdavčitev energentov in električne energije (prenovitev), COM(2021) 563 final, je predviden tak premik v obdavčitvi energentov in električne energije za doseganje podnebnih in okoljskih ciljev.
(38) Priporočilo Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (UL L 223, 22.6.2021, str. 14).
(39) „Evropski steber socialnih pravic“, ki so ga Evropski parlament, Svet in Komisija slovesno razglasili 17. novembra 2017, načelo 20.
(40) „Evropski steber socialnih pravic“, ki so ga Evropski parlament, Svet in Komisija slovesno razglasili 17. novembra 2017, načelo 19(a).
(41) Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti (prenovitev), COM(2021) 558 final.
(42) Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti stavb (prenovitev), COM(2021) 802 final.