27.6.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 243/41
(20)
Skladba daňovo-dávkových systémov a systémov sociálnej ochrany by sa mala preskúmať z hľadiska konkrétnych potrieb, ktoré pramenia zo zelenej transformácie, pričom by mala zohľadniť aj zásada „znečisťovateľ platí“ a potreba zabezpečiť, aby sprievodné politiky nezavádzali dotácie na spotrebu fosílnych palív, neobmedzovali spotrebiteľov na konkrétnu technológiu, neznižovali stimuly na renováciu budov a nahradzovanie tepelných energetických systémov a neznižovali stimuly v rámci opatrení energetickej efektívnosti vo všeobecnosti.
Kombinácia rôznych politík môže podporiť najzraniteľnejšie domácnosti a pracovníkov, ktorých najviac zasiahne zelená transformácia.
V závislosti od vnútroštátnej a individuálnej situácie by mohla napríklad zahŕňať presun zdaňovania od práce smerom ku klimatickým a environmentálnym cieľom, ako sa uvádza v návrhu na revíziu smernice o zdaňovaní energetických výrobkov (37), preskúmanie systémov nezamestnanosti a/alebo v prípade potreby dočasnú a cielenú priamu podporu príjmu.
Systémy sociálnej ochrany vrátane politík sociálneho začlenenia sa môžu preskúmať a v príslušných prípadoch upraviť z hľadiska zelenej transformácie, najmä v záujme zabezpečenia príjmovej istoty, hlavne počas prechodu z jedného zamestnania do iného, a v záujme poskytovania primeraných sociálnych, zdravotných a opatrovateľských služieb prostredníctvom vhodnej sociálnej infraštruktúry, a to najmä v najviac zasiahnutých územiach, napr. vidiecke a odľahlé regióny, ako sú najvzdialenejšie regióny, aby sa zabránilo sociálnemu vylúčeniu a riešili zdravotné riziká.
S cieľom predchádzať sociálnemu vylúčeniu detí a bojovať proti nemu sa investície do sociálnej infraštruktúry pre deti zameriavajú na zabezpečenie prístupu detí v núdzi ku kľúčovým službám, ako sa stanovuje v odporúčaní Rady (EÚ) 2021/1004 (38).
(21)
Aby sa inkluzívnym spôsobom vybudovala fyzická a finančná odolnosť voči nezvratným následkom zmeny klímy, je potrebné presadzovať riešenia zamerané na informovanosť o rizikách, zmiernenie rizík a presun rizík, a to najmä zvýšením dostupnosti poistných riešení a investovaním do riadenia rizika katastrof a adaptácie naň s cieľom obmedziť fyzické vplyvy zmeny klímy, a tým znížiť straty a odstrániť rozdiely v ochrane klímy, pričom je potrebné brať ohľad na mikropodniky, malé a stredné podniky, ako aj vidiecke a odľahlé regióny, ako sú napríklad najvzdialenejšie regióny a ostrovy.
Malo by sa posilniť riadenie rizika katastrof vrátane systémov civilnej ochrany na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, aby bolo možné lepšie predchádzať otrasom súvisiacim s klímou, pripraviť sa a reagovať na ne.
(22)
Každý má právo na prístup ku kvalitným základným službám vrátane energie, dopravy, vody, sanitácie, finančných služieb a digitálnych komunikácii, pričom ľuďom v núdzi by sa mala poskytnúť podpora zameraná na rovnaký prístup k týmto službám (39).
Ľuďom v núdzi by sa mal takisto poskytnúť prístup ku kvalitnému sociálnemu bývaniu alebo ku kvalitnej pomoci pri bývaní (40).
Okrem toho môžu domácnosti s nízkymi a stredne vysokými príjmami, zraniteľní odberatelia vrátane konečných spotrebiteľov, ľudia, ktorí čelia energetickej chudobe alebo ktorí sú ňou ohrození, a ľudia využívajúci sociálne bývanie profitovať z uplatňovania „zásady prvoradosti energetickej efektívnosti“.
Popri ochrane a posilnení postavenia spotrebiteľov energie sú potrebné osobitné opatrenia na prevenciu a riešenie základných príčin energetickej chudoby, ktoré zahŕňajú najmä podporu investícií zameraných na zlepšenie energetickej efektívnosti, hlavne v sektore sociálneho bývania.
Cieľom navrhovaných aktualizácií smernice o energetickej efektívnosti (41) a smernice o energetickej hospodárnosti budov (42) je okrem iného riešiť hlavné nehospodárske prekážky renovácie, ako sú oddelené stimuly, vzťahy medzi vlastníkmi a nájomcami a štruktúry spoluvlastníctva.
V tomto kontexte by sa osobitná pozornosť mala venovať ženám a osobitným skupinám vystaveným väčšiemu riziku energetickej chudoby, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, osamelí rodičia, starší ľudia, deti a osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom.
Proti už existujúcim a vznikajúcim výzvam v oblasti mobility možno bojovať prostredníctvom podporných opatrení a rozvojom potrebnej infraštruktúry, ako je verejná doprava.
Cenová dostupnosť, prístupnosť a bezpečnosť udržateľnej mobility a rôznych druhov dopravy vrátane súkromnej a verejnej dopravy sú kľúčom k zabezpečeniu toho, aby mal zo zelenej transformácie úžitok každý a aby bol každý jej súčasťou.
V tomto kontexte zohráva významnú úlohu mestská mobilita, čo sa zohľadňuje aj v oznámení Komisie zo 14. decembra 2021 s názvom „Nový rámec EÚ pre mestskú mobilitu“.
(37) Takýto posun v zdaňovaní energetických výrobkov a elektriny zameraný na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy a životného prostredia sa uvádza v návrhu smernice Rady o reštrukturalizácii právneho rámca Únie pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (prepracované znenie), COM(2021) 563 final.
(38) Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1004 zo 14. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európska záruka pre deti (Ú. v.
EÚ L 223, 22.6.2021, s. 14).
(39) Európsky pilier sociálnych práv, slávnostne vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, 17. novembra 2017, zásada 20.
(40) Európsky pilier sociálnych práv, slávnostne vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, 17. novembra 2017, zásada 19 a).
(41) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie), COM(2021) 558 final.
(42) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie), COM(2021) 802 final.