27.6.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 243/41
(20)
Structura sistemelor de beneficii fiscale și de protecție socială ar trebui să fie examinată în raport cu nevoile specifice care decurg din tranziția verde, reflectând, în același timp, principiul „poluatorul plătește” și necesitatea ca politicile însoțitoare să nu introducă subvenții pentru consumul de combustibili fosili, să nu lege definitiv consumatorii de o tehnologie specifică, să nu reducă stimulentele pentru renovarea clădirilor și pentru înlocuirea sistemelor de energie termică și să nu reducă stimulentele din cadrul măsurilor de eficiență energetică.
O combinație de diferite politici poate sprijini gospodăriile cele mai vulnerabile și lucrătorii cei mai afectați de tranziția verde.
În funcție de situația națională și individuală, acest lucru ar putea implica, de exemplu, o reorientare a impozitării dinspre forța de muncă către obiective climatice și de mediu, astfel cum se prevede în propunerea de revizuire a Directivei privind impozitarea energiei (37), o revizuire a schemelor de șomaj și/sau sprijin direct pentru venit temporar și specific, dacă este necesar.
Sistemele de protecție socială, inclusiv politicile de incluziune socială, pot fi reexaminate și, după caz, adaptate din perspectiva tranziției verzi, în special pentru a asigura securitatea veniturilor, mai ales în timpul tranziției de la un loc de muncă la altul, și pentru a furniza servicii sociale, de sănătate și de îngrijire corespunzătoare prin intermediul unei infrastructuri sociale adecvate, în special în teritoriile cele mai afectate, de exemplu zonele rurale și îndepărtate, cum ar fi regiunile ultraperiferice, cu scopul de a preveni excluziunea socială și de a combate riscurile la adresa sănătății.
Pentru a preveni și a combate excluziunea socială a copiilor, investițiile în infrastructura socială pentru copii vizează asigurarea accesului copiilor aflați în dificultate la servicii esențiale, astfel cum se prevede în Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului (38).
(21)
Pentru a consolida reziliența fizică și financiară la efectele ireversibile ale schimbărilor climatice într-un mod favorabil incluziunii, trebuie promovate soluții de conștientizare a riscurilor, de reducere a riscurilor și de transfer al riscurilor, în special prin creșterea disponibilității soluțiilor în materie de asigurare și prin investiții în gestionarea riscurilor de dezastre și în adaptarea la acestea pentru a reduce impactul fizic al schimbărilor climatice pentru a reduce pierderile, precum și decalajul în materie de protecție a climei, luând în considerare microîntreprinderile, întreprinderile mici și mijlocii, precum și zonele rurale și îndepărtate, cum ar fi regiunile ultraperiferice și insulele.
Ar trebui consolidată gestionarea riscurilor de dezastre, inclusiv sistemele de protecție civilă la nivel național și la nivelul Uniunii, pentru a preveni șocurile legate de climă și pentru a asigura o pregătire și o reacție mai eficiente în fața acestora.
(22)
Orice persoană are dreptul de a beneficia de acces la servicii esențiale de bună calitate, inclusiv la servicii de energie, transport, apă, salubritate, servicii financiare și comunicații digitale, iar persoanelor aflate în dificultate ar trebui să li se pună la dispoziție sprijin pentru accesul la astfel de servicii în condiții de egalitate (39).
Mai mult decât atât, este necesar să se asigure accesul la locuințe sociale sau la asistență pentru locuințe de bună calitate pentru persoanele aflate într-o situație dificilă (40).
În plus, gospodăriile cu venituri mici și medii, clienții vulnerabili, inclusiv utilizatori finali, persoanele care se confruntă cu sărăcie energetică sau cu riscul de sărăcie energetică și persoanele care trăiesc în locuințe sociale pot beneficia de aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”.
Pe lângă protejarea și capacitarea consumatorilor de energie, sunt necesare măsuri specifice pentru a preîntâmpina sărăcia energetică și pentru a aborda cauzele profunde ale acesteia, în special prin promovarea investițiilor care vizează îmbunătățirea eficienței energetice, mai ales în sectorul locuințelor sociale.
Actualizările propuse ale Directivei privind eficiența energetică (41), și ale Directivei privind performanța energetică a clădirilor (42) sunt, de asemenea, destinate să abordeze principalele obstacole neeconomice din calea renovării, cum ar fi motivațiile divergente, inclusiv structurile de tip proprietar/chiriaș și structurile de coproprietate.
În acest context, ar trebui să se acorde o atenție specială femeilor și anumitor grupuri care prezintă un risc mai mare de a fi afectate de sărăcia energetică, cum ar fi persoanele cu handicap, părinții unici, persoanele în vârstă, copiii și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară.
Provocările preexistente și emergente în materie de mobilitate pot fi abordate prin măsuri de sprijin și prin dezvoltarea infrastructurii necesare, cum ar fi transportul public.
Prețurile convenabile, accesibilitatea și siguranța mobilității durabile și a diferitelor moduri de transport, inclusiv a transportului privat și public, sunt esențiale pentru a garanta că toată lumea beneficiază de pe urma tranziției verzi și face parte din aceasta.
Mobilitatea urbană joacă un rol semnificativ în acest context, astfel cum se reflectă și în Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2021 intitulată „Noul cadru al UE pentru mobilitatea urbană”.
(37) Propunerea de directivă a Consiliului privind restructurarea cadrului Uniunii de impozitare a produselor energetice și a energiei electrice (reformare), COM(2021) 563 final, prevede o astfel de reorientare a impozitării produselor energetice și a energiei electrice în scopul atingerii obiectivelor climatice și de mediu.
(38) Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei Garanții europene pentru copii (JO L 223, 22.6.2021, p. 14).
(39) „Pilonul european al drepturilor sociale”, proclamat în mod solemn de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie, 17 noiembrie 2017, principiul 20.
(40) „Pilonul european al drepturilor sociale”, proclamat în mod solemn de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie, 17 noiembrie 2017, principiul 19 litera (a).
(41) Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică (reformare), COM(2021) 558 final.
(42) Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind performanța energetică a clădirilor (reformare), COM(2021) 802 final.