27.6.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 243/5
c) palielināt informētību par ieguvumiem un iespējām, ko sniedz mācīšanās zaļās pārkārtošanās un ilgtspējīgas attīstības sekmēšanai, un atbalstīt formālās un neformālās izglītības un mācību iestādes, tostarp agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes iestādes, lai klimata pārmaiņu, vides aizsardzības, biodaudzveidības un ilgtspējas jautājumi būtu aktuāli izglītojamo ikdienas dzīvē un veicinātu ilgtspējas kultūru;
d) attīstīt visu vecumu izglītojamo zināšanas, prasmes un attieksmi, lai viņi dzīvotu ilgtspējīgāk, veicinātu ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus, piekoptu veselīgāku un vidiski apzinīgāku dzīvesveidu un individuāli un kolektīvi veicinātu mūsu sabiedrības pārveidi;
e) atbalstīt un uzlabot mācīšanu un mācīšanos zaļās pārkārtošanās un ilgtspējīgas attīstības sekmēšanai, nodrošinot infrastruktūru, digitālos rīkus un resursus un atbalstot pedagogu digitālās kompetences;
f) jēgpilni un saskaņoti iesaistīt visus izglītojamos, lai ierosinātu un kopradītu pieejas tam, ko, kā un kur viņi mācās par zaļo pārkārtošanos un ilgtspējīgu attīstību un to sekmēšanai.
Veicināt dzimumu ziņā līdzsvarotu izglītojamo līdzdalību neatkarīgi no viņu izcelsmes, iekļaujot personas, kurām ir mazāk iespēju.
Dot visiem izglītojamajiem iespēju piedalīties un iesaistīties lēmumu pieņemšanā savas iestādes līmenī, kā arī vietējā un plašākā sabiedrībā;
g) cieši sadarbojoties ar attiecīgām ieinteresētajām personām, izstrādāt un atbalstīt mācību programmas un sistēmas, paredzot laiku un vietu, lai izglītojamie jau no agras bērnības varētu attīstīt ilgtspējas kompetences (17).
Starppaaudžu mācīšanās un vietējie piemēri, problēmas un atbildes pasākumi var padarīt mācību programmas atbilstošākas izglītojamajiem, parādot, ka klimata pārmaiņas, biodaudzveidība, vides aizsardzība un ilgtspēja ir jautājumi, kuri ir svarīgi vietējā līmenī un attiecībā uz kuriem ir nepieciešama rīcība;
h) atbalstīt sadarbību un tīklu veidošanu ilgtspējas, vides aizsardzības un biodaudzveidības jomā, iesaistot, piemēram, vietējās iestādes, darbu ar jaunatni un jaunatnes organizācijas, vides izglītības un mācību centrus, globālās mācīšanās centrus, mežus, parkus, lauku saimniecības, muzejus, bibliotēkas, nevalstiskās organizācijas, pētniecību, patērētāju organizācijas un uzņēmumus, tādējādi stiprinot saikni starp formālo, neformālo un ikdienējo mācīšanos;
i) atbalstīt labas prakses un pedagoģisko pētījumu izvēršanu par mācīšanu un mācīšanos zaļās pārkārtošanās un ilgtspējīgas attīstības sekmēšanai visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos.
5.
Vēl vairāk atbalstīt izglītojamos, paredzot šādus pasākumus:
a) nodrošināt izglītojamajiem no pirmsskolas vecuma iespējas izprast, iepazīt un novērtēt dabas pasauli un tās biodaudzveidību, radīt zinātkāres un brīnuma sajūtu un mācīties rīkoties ilgtspējas sekmēšanai gan individuāli, gan kolektīvi;
b) stiprināt, tostarp, izmantojot finansiālu atbalstu saskaņā ar valsts finansiālā atbalsta shēmām, augstas kvalitātes mūžizglītību zaļās pārkārtošanās un ilgtspējīgas attīstības sekmēšanai, tostarp stažēšanos, mācekļa praksi, brīvprātīgo darbu, ārpusskolas aktivitātes, darbu ar jaunatni un citus formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās veidus, kā arī to savstarpējo saikni.
Šajā sakarā stimulēt un atzīt pilsoniskās līdzdalības darbības un programmas; (17) “Ilgtspējas kompetenču” jēdziens, kas aprakstīts Eiropas ilgtspējas kompetenču sistēmā GreenComp, aptver zināšanas, prasmes un attieksmi, kas visu vecumu izglītojamajiem ir vajadzīgas, lai dzīvotu, strādātu un rīkotos ilgtspējīgi (tostarp kritiskā domāšana, sistēmā balstīta domāšana un saikne ar dabu).
“Zaļās prasmes” attiecas uz profesionālajām prasmēm, kas vajadzīgas visās nozarēs un visos darba tirgus līmeņos, lai īstenotu zaļo pārkārtošanos, tostarp radītu jaunas zaļās darbvietas.