2022.6.27.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 243/5
c) hívják fel a figyelmet arra, hogy a tanulás milyen előnyökkel és lehetőségekkel jár a zöld átállás és a fenntartható fejlődés szempontjából, valamint támogassák a formális és nem formális oktatási és képzési intézményeket, többek között a kisgyermekkori nevelést és gondozást, hogy az éghajlatváltozással, a környezetvédelemmel, a biológiai sokféleséggel és a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdéseket relevánssá tegyék a tanulóik mindennapi élete szempontjából, és előmozdítsák a fenntarthatóság kultúráját; d) fejlesszék a különböző életkorú tanulók tudását, készségeit és attitűdjeit a fenntarthatóbb életvitel érdekében, hogy előmozdítsák a fenntartható fogyasztási és termelési szokásokat, hogy a tanulók egészségesebb és környezettu­ datosabb életmódot kövessenek, valamint egyénileg és együttesen is hozzájáruljanak társadalmaink átalakulásához; e) támogassák és javítsák a zöld átállást és a fenntartható fejlődést szolgáló oktatást és tanulást infrastruktúra, digitális eszközök és erőforrások biztosítása, valamint az oktatók digitális kompetenciáinak támogatása révén; f) érdemi és összehangolt módon vonjanak be minden tanulót az arra vonatkozó javaslattételbe és az arra vonatkozó megközelítések közös kialakításába, hogy mit, hogyan és hol tanuljanak a zöld átállásról és a fenntartható fejlődésről és azok érdekében.
Ösztönözzék a különböző hátterű tanulók nemi szempontból kiegyensúlyozott részvételét.
Minden tanuló számára tegyék lehetővé, hogy intézménye, valamint helyi és tágabb közösségei szintjén részt vegyen a döntéshozatalban és szerepet vállaljon abban; g) az érdekelt felekkel szoros együttműködésben dolgozzanak ki és támogassanak olyan tantervi programokat és kereteket, amelyek időt és teret biztosítanak a tanulók számára ahhoz, hogy már fiatal kortól fejleszthessék a fenntarthatósági kompetenciákat (17).
A generációk közötti tanulás és a helyi példák, problémák és válaszok révén a tantervek relevánsabbá válhatnak a tanulók számára, bizonyítva, hogy az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség és a fenntarthatóság helyi jelenség, amelyre hatással lehetünk; h) támogassák a fenntarthatósággal, a környezetvédelemmel és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos együttműködést és hálózatépítést, bevonva például a helyi hatóságokat, az ifjúsági munkát végző és az ifjúsági szervezeteket, a környezetvédelmi oktatási és képzési központokat, a globális tanulási központokat, az erdőket, a parkokat, a gazdaságokat, a múzeumokat, a könyvtárakat, a nem kormányzati szervezeteket, a kutatást, a fogyasztói szervezeteket és a vállalkozásokat, ezáltal erősítve a formális, a nem formális és az informális tanulás közötti kapcsolatokat; i) támogassák a zöld átállást és a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással és tanulással kapcsolatos bevált gyakorlatok és pedagógiai kutatások bővítését az oktatás és képzés minden szintjén és típusában;
5.
a tanulók további támogatása érdekében vegyék fontolóra a következő intézkedéseket: a) a tanulók számára – az iskola előtti neveléstől kezdődően – biztosítsanak lehetőséget egyfelől arra, hogy megértsék és értékeljék a természeti világot és annak biológiai sokféleségét, és foglalkozzanak ezekkel, másfelől pedig arra, hogy kialakuljon bennük a kíváncsiság és a rácsodálkozás érzése, és megtanulják, hogy egyénileg és együttesen cselekedjenek a fenntarthatóság érdekében; b) többek között – a nemzeti pénzügyi támogatási rendszerekkel összhangban lévő – pénzügyi támogatás révén erősítsék meg a zöld átállást és a fenntartható fejlődést szolgáló magas színvonalú, egész életen át tartó tanulást, ideértve a szakmai gyakorlatokat, a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket, az önkéntességet, a tanórán kívüli tevékenységeket, az ifjúsági munkával kapcsolatos tevékenységeket, valamint a formális, nem formális és informális tanulás egyéb formáit, valamint az ezek között fennálló kapcsolatokat.
E tekintetben ösztönözzék és ismerjék el a polgári szerepvállalás keretében megvalósuló intézkedéseket és programokat; (17) A „fenntarthatósági kompetenciáknak” a GreenComp-ban, az európai fenntarthatósági kompetenciakeretben ismertetett fogalma azokat az ismereteket, készségeket és attitűdöket foglalja magában (ideértve a kritikai és a rendszerben való gondolkodást, továbbá a természethez való kapcsolódást is), amelyekre a tanulóknak életkortól függetlenül szükségük van ahhoz, hogy fenntartható módon élhessenek, dolgozhassanak és cselekedjenek.
A „zöld készségek” azokra a szakmai készségekre vonatkoznak, amelyekre a munkaerőpiac minden ágazatában és minden szintjén szükség van a zöld átálláshoz és ezen belül az új zöld munkahelyek létrehozásához.