2022.6.27.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 243/41
(20)
A zöld átállásból fakadó sajátos szükségletek fényében meg kell vizsgálni az adókedvezmény-rendszerek és a szociális védelmi rendszerek összetételét, tükrözve a „szennyező fizet” elvet, valamint annak szükségességét, hogy a kísérő politikák ne vezessenek be támogatást a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztására, ne kössék a fogyasztókat egy adott technológiához, és ne csökkentsék az épületfelújításokra és a hőenergia-rendszerek helyettesítésére irányuló ösztönzőket, továbbá ne csökkentsék az energiahatékonysági intézkedésekre irányuló ösztönzőket.
A különböző szakpolitikák kombinációja támogathatja a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő háztartásokat és a zöld átállás által leginkább érintett munkavállalókat.
A nemzeti és az egyedi helyzettől függően ez magában foglalhatja például az adóztatás súlypontjának a munka felől az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzések felé történő eltolódását az energiaadó-irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatban (37) előirányzottak szerint, a munkanélküliségi rendszerek felülvizsgálatát és/vagy szükség esetén az ideiglenes és célzott közvetlen jövedelemtámogatást.
A szociális védelmi rendszereket – a társadalmi befogadásra irányuló politikákat is beleértve – felül lehet vizsgálni és adott esetben ki lehet igazítani a zöld átállás fényében, mindenekelőtt a jövedelembiztonság biztosítása érdekében, különösen a munkahelyváltás során, valamint a megfelelő szociális, egészségügyi és gondozási szolgáltatások megfelelő szociális infrastruktúra révén történő biztosítása érdekében, kiváltképp a leginkább érintett területeken, például a vidéki térségekben és a távoli területeken, mint például a legkülső régiókban, a társadalmi kirekesztés megelőzése és az egészségügyi kockázatok kezelése céljából.
A gyermekek társadalmi kirekesztődésének megelőzése és leküzdése érdekében a gyermekekkel kapcsolatos szociális infrastruktúrába irányuló beruházások célja annak biztosítása, hogy a rászoruló gyermekek hozzáférjenek a kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz, amint azt az (EU) 2021/1004 tanácsi ajánlás (38) is meghatározza.
(21)
Az éghajlatváltozás visszafordíthatatlan hatásaival szembeni fizikai és pénzügyi reziliencia inkluzív módon történő kiépítése érdekében elő kell mozdítani a kockázattudatossági, kockázatcsökkentési és kockázatátruházási megoldásokat, különösen a biztosítási megoldások elérhetőbbé tétele, valamint az éghajlatváltozás fizikai hatásainak csökkentését célzó katasztrófakockázat-kezelésbe és alkalmazkodásba való beruházás révén, ezáltal csökkentve a veszteségeket és az éghajlatvédelmi rést, figyelembe véve a mikro-, kis- és középvállalkozásokat, valamint a vidéki térségeket és a távoli területeket, mint például a legkülső régiókat és a szigeteket.
Az éghajlattal kapcsolatos sokkhatások hatékonyabb megelőzése, az azokra való jobb felkészülés és reagálás érdekében meg kell erősíteni a nemzeti és uniós szintű katasztrófakockázat-kezelést, a polgári védelmi rendszereket is beleértve.
(22)
Mindenkinek joga van a jó minőségű alapvető szolgáltatásokhoz, többek között az energiához, a közlekedéshez, a vízhez, a megfelelő higiéniás létesítményekhez, a pénzügyi szolgáltatásokhoz és a digitális kommunikációhoz, és az ilyen szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés érdekében támogatást kell nyújtani a rászorulóknak (39).
Továbbá a rászorulók számára hozzáférést kell biztosítani jó minőségű szociális lakásokhoz vagy lakhatási támogatáshoz (40).
Ezenkívül az alacsony és közepes jövedelmű háztartások, a kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók – a végső felhasználókat is beleértve –, az energiaszegénységben élő vagy annak kockázatának kitett személyek, valamint a szociális bérlakásokban élők az „első az energiahatékonyság” elv alkalmazásából származó előnyökből is részesülhetnek.
Az energiafogyasztók védelmén és pozíciójuk megerősítésén túl konkrét intézkedésekre van szükség az energiaszegénység kiváltó okainak a megelőzése és kezelése érdekében, különösen az energiahatékonyság javítását célzó beruházások előmozdítása révén, mindenekelőtt a szociális lakhatási ágazatban.
Az energiahatékonysági irányelv (41) és az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv javasolt naprakésszé tétele (42), amely a felújítás fő nem gazdasági jellegű akadályaival is foglalkozni kíván, így például a megosztott ösztönzők kérdésével, többek között a tulajdonos–bérlő viszonylatban és a társtulajdonosi struktúrákban.
Ebben az összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a nőkre és az energiaszegénység által jobban fenyegetett konkrét csoportokra, mint például a fogyatékossággal élő személyekre, az egyedülálló szülőkre, az idősekre, a gyermekekre és a faji vagy etnikai kisebbséghez tartozó személyekre.
A már meglévő és újonnan felmerülő mobilitási kihívások támogató intézkedésekkel és a szükséges infrastruktúra – mint például a közforgalmú személyszállítás – fejlesztésével kezelhetők.
A fenntartható mobilitás és a különböző közlekedési módok – a magánközlekedést és a közforgalmú személyszállítást is beleértve – megfizethetősége, hozzáférhetősége és biztonsága kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy mindenki élvezhesse a zöld átállás előnyeit és részt vehessen abban.
A városi mobilitás jelentős szerepet játszik ebben az összefüggésben, amint azt „A városi mobilitás új uniós keretrendszere” című, 2021. december 14-i bizottsági közlemény is tükrözi.
(37) Az energiatermékek és a villamos energia uniós adóztatási keretének átszervezéséről szóló tanácsi irányelvre (átdolgozás) irányuló javaslat (COM(2021) 563 final) előirányozza, hogy az energiatermékek és a villamos energia esetében az adóztatás súlypontja az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzések felé tolódjon el.
(38) A Tanács (EU) 2021/1004 ajánlása (2021. június 14.) az európai gyermekgarancia létrehozásáról (HL L 223., 2021.6.22., 14. o.).
(39) A szociális jogok európai pillérének – amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hirdetett ki ünnepélyesen 2017. november 17-én – 20. alapelve.
(40) A szociális jogok európai pillére – amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hirdetett ki ünnepélyesen 2017. november 17-én – 19. alapelvének a) pontja.
(41) Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve az energiahatékonyságról (átdolgozás) (COM(2021) 558 final).
(42) Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve az épületek energiahatékonyságáról (átdolgozás) (COM(2021) 802 final).