27.6.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 243/41
(20)
Sastav sustavâ poreznih olakšica i sustavâ socijalne zaštite trebalo bi ispitati u odnosu na specifične potrebe koje proizlaze iz zelene tranzicije, uzimajući u obzir i načelo „onečišćivač plaća” i potrebu da se popratnim politikama ne uvedu subvencije za potrošnju fosilnih goriva, da se potrošači ne ograniče na određenu tehnologiju, da se ne smanje poticaji za obnovu zgrada i zamjenu sustava za toplinsku energiju i da se ne smanje poticaji u okviru mjera energetske učinkovitosti općenito.
Kombinacijom različitih politika mogu se poduprijeti najranjivija kućanstva i radnici koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom.
Ovisno o nacionalnoj i pojedinačnoj situaciji, to bi primjerice moglo uključivati prijelaz s oporezivanja rada na oporezivanje povezano s klimatskim i okolišnim ciljevima, kako je predviđeno u prijedlogu revizije Direktive o oporezivanju energije (37), te preispitivanje programâ za nezaposlene i/ili privremenu i ciljanu izravnu potporu dohotku, prema potrebi.
Sustavi socijalne zaštite, uključujući politike socijalnog uključivanja, mogu se preispitati i, prema potrebi, prilagoditi s obzirom na zelenu tranziciju, posebno kako bi se osigurala sigurnost dohotka, ponajprije tijekom prelaska s jednog radnog mjesta na drugo, te kako bi se osigurale odgovarajuće socijalne i zdravstvene usluge te usluge skrbi s pomoću primjerene socijalne infrastrukture, pogotovo u najviše pogođenim područjima, primjerice u ruralnim i udaljenim područjima kao što su najudaljenije regije, kako bi se spriječila socijalna isključenost i otklonili zdravstveni rizici.
Kako bi se spriječila i suzbila socijalna isključenost djece, ulaganjima u socijalnu infrastrukturu za djecu nastoji se osigurati da djeca kojoj je potrebna pomoć imaju pristup ključnim uslugama, kako je navedeno u Preporuci Vijeća (EU) 2021/1004 (38).
(21)
Kako bi se na uključiv način izgradila fizička i financijska otpornost na nepovratne učinke klimatskih promjena, potrebno je promicati rješenja za podizanje svijesti o rizicima te smanjenje i prijenos rizika, posebno povećanjem dostupnosti rješenja u pogledu osiguranja i ulaganjem u upravljanje rizikom od katastrofa i prilagodbu tom riziku kako bi se smanjili fizički učinci klimatskih promjena i time smanjili gubici i razlike u razinama zaštite klime, uzimajući u obzir mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, kao i ruralna i udaljena područja, kao što su najudaljenije regije i otoci.
Trebalo bi ojačati upravljanje rizikom od katastrofa, što uključuje sustave civilne zaštite na nacionalnoj razini i razini Unije, u cilju boljeg sprečavanja klimatskih šokova, pripreme za te šokove i odgovora na njih.
(22)
Svi imaju pravo pristupa kvalitetnim osnovnim uslugama, uključujući energiju, prijevoz, vodu, kanalizaciju, financijske usluge i digitalnu komunikaciju, a potpora jednakom pristupu takvim uslugama trebala bi biti dostupna onima kojima je potrebna (39).
Nadalje, trebalo bi omogućiti pristup socijalnim stanovima ili kvalitetnoj pomoći za stanovanje onima kojima je to potrebno (40).
Osim toga, kućanstvima s niskim i srednjim dohotkom, ranjivim potrošačima, što uključuje krajnje korisnike, osobama koje se suočavaju s energetskim siromaštvom ili koje su izložene riziku od njega i osobama koje žive u socijalnim stanovima može se pomoći primjenom načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu”.
Osim za zaštitu i osnaživanje potrošača energije, potrebne su konkretne mjere i za sprečavanje i rješavanje temeljnih uzroka energetskog siromaštva, posebno promicanjem ulaganja usmjerenih na poboljšanja energetske učinkovitosti, pogotovo u sektoru socijalnih stanova.
Predloženim ažuriranjima Direktive o energetskoj učinkovitosti (41) i Direktive o energetskim svojstvima zgrada (42) također se nastoje ukloniti glavne negospodarske prepreke obnovi, kao što su suprotstavljeni interesi, među ostalim u kontekstu odnosa vlasnika i stanara, i suvlasničke strukture.
U tom kontekstu, posebnu bi pozornost trebalo posvetiti ženama i određenim skupinama koje su izloženije riziku od energetskog siromaštva, kao što su osobe s invaliditetom, samohrani roditelji, starije osobe, djeca i osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla.
Postojeći i novi izazovi u pogledu mobilnosti mogu se riješiti mjerama potpore i razvojem potrebne infrastrukture, kao što je infrastruktura javnog prijevoza.
Pristupačnost, dostupnost i sigurnost održive mobilnosti i različitih načina prijevoza, što uključuje privatni i javni prijevoz, ključni su kako bi se osiguralo da svi imaju koristi od zelene tranzicije i u njoj sudjeluju.
Važnu ulogu u tom kontekstu ima gradska mobilnost, što se odražava i u Komunikaciji Komisije od 14. prosinca 2021. naslovljenoj „Novi okvir EU-a za gradsku mobilnost”.
(37) U Prijedlogu direktive Vijeća o restrukturiranju sustava Zajednice Unije za oporezivanje energenata i električne energije (preinaka), COM(2021) 563 final, predviđa se takav prijelaz u području oporezivanja energenata i električne energije na klimatske i okolišne ciljeve.
(38) Preporuka Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (SL L 223, 22.6.2021., str. 14.).
(39) „Europski stup socijalnih prava”, koji su 17. studenoga 2017. svečano proglasili Europski parlament, Vijeće i Komisija., načelo 20.
(40) „Europski stup socijalnih prava”, koji su 17. studenoga 2017. svečano proglasili Europski parlament, Vijeće i Komisija., načelo 19.a.
(41) Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti (preinaka), COM(2021) 558 final.
(42) Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o energetskim svojstvima zgrada (preinaka), COM(2021) 802 final