27.6.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 243/41
(20)
Veroetuusjärjestelmien ja sosiaaliturvajärjestelmien koostumusta olisi tarkasteltava vihreästä siirtymästä johtuvien erityistarpeiden perusteella.
Tässä otetaan huomioon myös aiheuttamisperiaate ja se, että liitännäistoimissa ei oteta käyttöön fossiilisten polttoaineiden kulutustukia, että kuluttajia ei sidota tiettyyn tekniikkaan ja että rakennusten peruskorjaamiseen, lämpöenergiajärjestelmien korvaamiseen ja yleensäkin energiatehokkuustoimenpiteisiin saatavia kannustimia ei vähennetä.
Eri toimien yhdistelmällä voidaan tukea haavoittuvimmassa asemassa olevia kotitalouksia ja työntekijöitä, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten.
Kansallisesta ja yksilöllisestä tilanteesta riippuen tämä voisi tarkoittaa esimerkiksi verotuksen painopisteen siirtämistä pois työn verotuksesta kohti ilmasto- ja ympäristöta­ voitteita energiaverodirektiivin tarkistamista koskevassa ehdotuksessa (37)suunnitellun mukaisesti, työttömyyskor­ vausjärjestelmien uudelleentarkastelua ja/tai tarvittaessa väliaikaista ja kohdennettua suoraa tulotukea.
Sosiaalisen suojelun järjestelmiä, mukaan lukien sosiaalisen osallisuuden politiikkoja, voidaan tarkastella uudelleen ja tarvittaessa mukauttaa vihreän siirtymän perusteella, erityisesti toimeentuloturvan takaamiseksi etenkin työpaikasta toiseen siirtymisen aikana sekä riittävien sosiaali-, terveys- ja hoitopalvelujen tarjoamiseksi asianmukaisen sosiaalisen infrastruktuurin avulla erityisesti alueilla, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, esimerkiksi maaseudulla ja syrjäisillä alueilla kuten syrjäisimmillä alueilla.
Tällä tavoin ehkäistään sosiaalista syrjäytymistä ja torjutaan terveysriskejä.
Lasten sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi lasten sosiaaliseen infrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla pyritään varmistamaan keskeisten palvelujen saanti avun tarpeessa oleville lapsille neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 mukaisesti (38).
(21)
Jotta fyysistä ja taloudellista sietokykyä ilmastonmuutoksen peruuttamattomia vaikutuksia vastaan voidaan parantaa osallistavalla tavalla, on edistettävä riskitietoisuutta, riskien vähentämistä ja riskinsiirtoratkaisuja.
Tämä saadaan aikaan erityisesti lisäämällä vakuutusratkaisujen saatavuutta sekä investoimalla katastrofiriskien hallintaan ja sopeutumistoimiin, joilla vähennetään ilmastonmuutoksen fyysisiä vaikutuksia ja siten tappioita ja ilmastonsuoje­ luvajetta, ottaen huomioon mikroyritykset, pienet ja keskisuuret yritykset sekä maaseutualueet ja syrjäiset alueet kuten syrjäisimmät alueet ja saaret.
Katastrofiriskien hallintaa, mukaan lukien pelastuspalvelujärjestelmiä kansallisella ja unionin tasolla, olisi vahvistettava ilmastoon liittyvien häiriöiden ehkäisemiseksi sekä niihin valmistautumiseksi ja vastaamiseksi.
(22)
Jokaisella on oikeus laadukkaisiin peruspalveluihin, joita ovat esimerkiksi vesihuolto-, puhtaanapito-, energia-, liikenne- ja rahoituspalvelut sekä digitaalinen tietoliikenne.
Tällaisten palvelujen yhtäläiseen saatavuuteen olisi tarjottava tukea niitä tarvitseville (39).
Lisäksi kaikille tarvitseville olisi myös tarjottava sosiaalista vuokra-asuntoa tai laadukasta asumisapua (40).
Lisäksi pieni- ja keskituloiset kotitaloudet, heikossa asemassa olevat asiakkaat, mukaan lukien loppukäyttäjät, energiaköyhyydestä kärsivät tai sen uhkaamat ihmiset ja sosiaalisissa vuokra-asunnoissa asuvat ihmiset voivat hyötyä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltamisesta.
Energiankuluttajien suojelemisen ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen lisäksi tarvitaan erityistoimenpiteitä energiaköyhyyden perimmäisten syiden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi erityisesti edistämällä energiatehokkuuden parantamiseen suunnattuja investointeja, etenkin sosiaalisten vuokra-asuntojen alalla.
Energiatehokkuusdirektiivin (41) ja rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin ehdotetut päivitykset (42), joilla on tarkoitus käsitellä lisäksi peruskorjauksen muita kuin taloudellisia esteitä, kuten jakautuneita kannustimia, mukaan lukien omistajien ja vuokralaisten väliset järjestelyt ja yhteisomistusrakenteet.
Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota naisiin ja tiettyihin energiaköyhyydelle muita alttiimpiin ryhmiin, kuten vammaisiin henkilöihin, yksinhuoltajavanhempiin, ikääntyneisiin, lapsiin ja henkilöihin, jotka kuuluvat rodulliseen tai etniseen vähemmistöön.
Olemassa oleviin ja uusiin liikkuvuushaasteisiin voidaan vastata tukitoimenpiteillä ja tarvittavan infrastruktuurin, kuten joukkoliikenteen, kehittämisellä.
Kestävän liikkuvuuden ja erilaisten liikennemuotojen, kuten yksityisen ja julkisen liikenteen, kohtuuhintaisuus, saavutettavuus ja turvallisuus ovat keskeisiä tekijöitä varmistettaessa, että kaikki hyötyvät vihreästä siirtymästä ja ovat osa sitä.
Kaupunkilii­ kenteellä on tässä yhteydessä merkittävä rooli, mikä käy ilmi myös 14 päivänä joulukuuta 2021 annetusta komission tiedonannosta ”EU:n uusi kaupunkiliikenteen kehys.
(37) Ehdotus neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan unionin kehyksen uudistamisesta (uudelleenlaadittu), COM(2021) 563 final, pitää sisällään tällaisen energiatuotteiden ja sähkön verotuksen painopisteen siirtämisen ilmasto- ja ympäristö­ tavoitteisiin.
(38) Neuvoston suositus (EU) 2021/1004, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14) (39) Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, 17. marraskuuta 2017 annettu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission juhlallinen julistus, periaate 20.
(40) Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, 17. marraskuuta 2017 annettu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission juhlallinen julistus, periaate 19 a. (41) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu), COM(2021) 558 final.
(42) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rakennusten energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu), COM(2021) 802 final.