27.6.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 243/41
(20)
Sammensætningen af skatte- og socialsikringssystemerne og de sociale beskyttelsessystemer bør undersøges i forhold til de specifikke behov, der følger af den grønne omstilling, hvilket også afspejler »princippet om, at forureneren betaler«, og behovet for, at ledsagende politikker ikke indfører subsidier til forbrug af fossile brændstoffer, ikke fastlåser forbrugerne til en bestemt teknologi, ikke mindsker incitamenterne til renovering af bygninger og substitution af termiske energisystemer og ikke mindsker incitamenterne inden for energieffektivitets­ foranstaltninger generelt.
En kombination af forskellige politikker kan støtte de mest sårbare husholdninger og arbejdstagere, der er mest berørt af den grønne omstilling.
Afhængigt af den nationale og individuelle situation kan dette f.eks.
indebære en omlægning af beskatningen væk fra arbejde og hen imod klima- og miljømål som påtænkt i forslaget til revision af energibeskatningsdirektivet (37), en revision af arbejdsløshedsordninger og/eller midlertidig og målrettet direkte indkomststøtte, hvor det er nødvendigt.
Sociale beskyttelsessystemer, herunder politikker for social inklusion, kan revideres og, hvor det er relevant, tilpasses i lyset af den grønne omstilling, navnlig for at sikre indkomstsikkerhed, især i forbindelse med jobskifte, og for at tilvejebringe passende sociale tjenester og sundhedsog plejetjenester gennem passende social infrastruktur, navnlig i de mest berørte områder, f.eks.
landdistrikter og fjerntliggende områder såsom regionerne i den yderste periferi, med henblik på at forebygge social udstødelse og imødegå sundhedsrisici.
For at forebygge og bekæmpe social udstødelse af børn har investeringer i social infrastruktur for børn til formål at sikre adgang til nøgletjenester for børn i nød som fastsat i Rådets henstilling (EU) 2021/1004 (38).
(21)
For at opbygge fysisk og finansiel modstandsdygtighed over for klimaændringernes irreversible virkninger på en inklusiv måde er det nødvendigt at fremme løsninger til risikobevidsthed, -reduktion og -overførsel, især ved at øge tilgængeligheden af forsikringsløsninger og ved at investere i katastroferisikostyring og tilpasning for at mindske de fysiske virkninger af klimaændringer og derved reducere tab og klimabeskyttelseskløften under hensyntagen til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder samt landdistrikter og fjerntliggende områder såsom regionerne i den yderste periferi og øer.
Katastroferisikostyring, herunder civilbeskyttelsessystemer på nationalt og EU-plan, bør styrkes for bedre at forebygge, forberede sig på og sætte ind over for klimarelaterede chok.
(22)
Alle har ret til adgang til basale tjenester af høj kvalitet, herunder energi, transport, vand, sanitet, finansielle tjenester og digital kommunikation, og støtte til lige adgang til disse tjenester skal være tilgængelige for dem, der har behov for det (39).
Der bør desuden være adgang til socialt boligbyggeri eller boligstøtte af høj kvalitet for dem, der har behov for det (40).
Endvidere kan husholdninger med lav og mellemhøj indkomst, sårbare kunder, herunder slutbrugere, personer, der er udsat for eller risikerer energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri, tilgodeses ved anvendelsen af »princippet om energieffektivitet først«.
Ud over at beskytte og styrke energiforbrugerne er der behov for konkrete foranstaltninger for at forebygge og modvirke de underliggende årsager til energifattigdom, navnlig ved at fremme investeringer rettet mod forbedringer af energieffektiviteten, især i den sociale boligsektor.
De foreslåede ajourføringer af direktivet om energieffektivitet (41) og direktivet om bygningers energimæssige ydeevne (42) har også til formål at imødekomme de vigtigste ikkeøkonomiske hindringer for renovering såsom modsatrettede incitamenter, herunder ejerskabsforhold og ejerskabsstrukturer.
I denne forbindelse bør der lægges særlig vægt på kvinder og bestemte grupper, der er mere udsatte for at blive ramt af energifattigdom, såsom personer med handicap, enlige forældre, ældre, børn og personer tilhørende en racemæssig eller etnisk minoritetsgruppe.
Eksisterende og nye mobilitetsudfordringer kan klares gennem støtteforanstaltninger og udvikling af den nødvendige infrastruktur, såsom offentlig transport.
Økonomisk overkommelighed, tilgængelighed og sikkerhed i forbindelse med bæredygtig mobilitet og forskellige transportformer, herunder privat og offentlig transport, er afgørende for at sikre, at alle drager fordel af og er en del af den grønne omstilling.
Mobilitet i byer spiller en vigtig rolle i denne sammenhæng, hvilket også afspejles i meddelelsen fra Kommissionen af 14. december 2021 med titlen »Den nye EU-ramme for mobilitet i byer«.
(37) I forslag til Rådets direktiv om omstrukturering af EU-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (omarbejdning) (COM(2021) 563 final) påtænkes en sådan omlægning af beskatningen af energiprodukter og elektricitet med henblik på at indfri klima- og miljømålene.
(38) Rådets henstilling (EU) 2021/1004 af 14. juni 2021 om oprettelse af en europæisk børnegaranti (EUT L 223 af 22.6.2021, s. 14).
(39) »Den europæiske søjle for sociale rettigheder«, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, 17. november 2017, princip 20.
(40) »Den europæiske søjle for sociale rettigheder«, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, 17. november 2017, princip 19a.
(41) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet (omarbejdning) (COM(2021) 558 final).
(42) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning) (COM(2021) 802 final).