27.6.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 243/41
(20)
Mělo by být přezkoumáno složení systémů daní a dávek a systémů sociální ochrany s ohledem na specifické potřeby vyplývající ze zelené transformace, přičemž by měla být zohledněna i zásada „znečišťovatel platí“ a potřeba, aby doprovodné politiky nezaváděly dotace na spotřebu fosilních paliv, neomezovaly spotřebitele na využití konkrétní technologie, nesnižovaly pobídky k renovaci budov, nahrazování systémů tepelné energie a nesnižovaly pobídky u obecných opatření v oblasti energetické účinnosti.
Podporu nejzranitelnějších domácností a pracovníků nejvíce zasažených ekologickou transformací lze zajistit kombinací různých politik.
V závislosti na vnitrostátní a individuální situaci by mohla zahrnovat například přesun daňové zátěže z oblasti práce směrem k cílům v oblasti klimatu a životního prostředí, jak se uvádí v návrhu revize směrnice o zdanění energií (37), přezkum systémů pro případ nezaměstnanosti nebo v případě potřeby dočasnou a cílenou přímou podporu příjmů.
Je možné přezkoumat systémy sociální ochrany, včetně politik sociálního začleňování, a případně je upravit s ohledem na zelenou transformaci, zejména s cílem zajistit jistotu příjmu, především při plynulém přechodu z jednoho zaměstnání do druhého, a poskytovat odpovídající sociální, zdravotní a pečovatelské služby prostřednictvím vhodné sociální infrastruktury, zejména na nejvíce zasažených územích (např. ve venkovských a odlehlých oblastech, jako jsou nejvzdálenější regiony), aby se zabránilo sociálnímu vyloučení, a řešit zdravotní rizika.
S cílem předcházet sociálnímu vyloučení dětí a bojovat proti němu jsou investice do sociální infrastruktury pro děti zaměřeny na zajištění přístupu dětí v nouzi ke klíčovým službám, jak je stanoveno v doporučení Rady (EU) 2021/1004 (38).
(21)
V zájmu vybudování fyzické a finanční odolnosti vůči nezvratným dopadům změny klimatu inkluzivním způsobem je třeba podporovat řešení zaměřená na zlepšení informovanosti o rizicích, snižování rizik a jejich přenos, zejména zvýšením dostupnosti pojištění a investicemi do řízení rizik katastrof a přizpůsobování se změně klimatu s cílem omezit její fyzické dopady, a tím snížit ztráty a odstranit nedostatky v oblasti ochrany klimatu, přičemž je třeba zohlednit mikropodniky, malé a střední podniky, jakož i venkovské a odlehlé oblasti, jako jsou nejvzdálenější regiony a ostrovy.
Mělo by být posíleno řízení rizik katastrof zahrnující systémy civilní ochrany na unijní a vnitrostátní úrovni, aby bylo možné lépe předcházet otřesům souvisejícím s klimatem, připravit se a reagovat na ně.
(22)
Každý má právo na přístup ke kvalitním základním službám, včetně energií, dopravy, vody, sanitace, finančních služeb a digitálních komunikací, přičemž osobám v nouzi by měla být k dispozici pomoc pro zajištění rovného přístupu k těmto službám (39).
Osobám v nouzi by rovněž měl být poskytnut přístup k sociálnímu bydlení nebo k pomoci v oblasti bydlení dobré kvality (40).
Kromě toho mohou mít z uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ prospěch domácnosti s nízkými a středními příjmy, zranitelní zákazníci, včetně konečných uživatelů, osoby trpící nebo ohrožené energetickou chudobou a osoby žijící v sociálním bydlení.
Kromě ochrany a posílení postavení spotřebitelů energií je třeba přijmout konkrétní opatření k prevenci a řešení základních příčin energetické chudoby, která zahrnují zejména podporu investic zaměřených na zvýšení energetické účinnosti, především v oblasti sociálního bydlení.
Navrhované aktualizace směrnice o energetické účinnosti (41) a směrnice o energetické náročnosti budov (42) přijatý dne 14. prosince 2021 mají rovněž řešit hlavní neekonomické překážky renovací, jako je rozdílná motivace, včetně nastavení vztahů mezi vlastníky a nájemci, a struktury spoluvlastnictví.
V této souvislosti je třeba věnovat zvláštní pozornost ženám a konkrétním skupinám, které jsou více ohroženy energetickou chudobou, jako jsou osoby se zdravotním postižením, rodiče samoživitelé, starší osoby, děti a osoby náležející k rasovým či etnickým menšinám.
Již existující a nově se objevující problémy v oblasti mobility lze řešit prostřednictvím podpůrných opatření a rozvojem nezbytné infrastruktury, jako je veřejná doprava.
Cenová dostupnost, přístupnost a bezpečnost udržitelné mobility a různých druhů dopravy, včetně soukromé a veřejné dopravy, jsou klíčem k zajištění toho, aby měli z ekologické transformace prospěch všichni a byli její součástí.
V této souvislosti hraje významnou úlohu městská mobilita, což odráží i sdělení Komise ze dne 14. prosince 2021 nazvané „Nový rámec EU pro městskou mobilitu“.
(37) Takový posun v oblasti zdaňování energetických produktů a elektřiny v zájmu dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí je obsažen v návrhu směrnice Rady, kterou se mění struktura rámcových předpisů Unie o zdanění energetických produktů a elektřiny (přepracované znění), COM(2021) 563 final.
(38) Doporučení Rady (EU) 2021/1004 ze dne 14. června 2021, kterým se zavádí evropská záruka pro děti (Úř. věst.
L 223, 22.6.2021, s. 14).
(39) „Evropský pilíř sociálních práv“ slavnostně vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017, zásada 20.
(40) „Evropský pilíř sociálních práv“ slavnostně vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017, zásada 19 písm. a).
(41) Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti (přepracované znění), COM (2021) 558 final.
(42) Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti (přepracované znění), COM (2021) 802 final.