C 233/46
4.
SV
Europeiska unionens officiella tidning
16.6.2022
Kort beskrivning av det geografiska området Produktionsområdet omfattar den del av regionen Emilia-Romagna som lämpar sig för odling av Allium ascalonicum och består av följande kommuner: — I provinsen Ravenna: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme och Solarolo. — I provinsen Forlì-Cesena: Modigliana och Tredozio. — I provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola och Mordano.
5.
Samband med det geografiska området Sambandet mellan ”Scalogno di Romagna” och det geografiska området bygger på produktens anseende.
”Scalogno di Romagna” har konstaterats vara en särskild ekotyp av schalottenlök med egna särdrag som skiljer sig från dem hos andra löktyper på marknaden.
Den mark som lämpar sig för att odla ”Scalogno di Romagna” är kuperad och belägen i ett gynnsamt läge, där jorden är medelgrov eller lerhaltig, torr, rik på kalium och organiskt material samt väldränerad.
Jordmånen är typisk för den kalkrygg som kallas ”La Vena dei Gessi Romagnola” (Romagnas kalkåder), vilken löper genom en stor del av produktionsområdet och är kännetecknade för och påverkar hela området, samtidigt som den ger jorden en viss alkalinitet.
Produktionsområdet är även känt som en brunnsort, där området kännetecknas av svavelämnen i jorden och vattnet.
De aromatiska egenskaperna hos liljeväxterna påverkas således av de svavelämnen som förekommer i området.
Mikrofloran i jorden, där den enzymatiska aktiviteten fortsätter under lagring och torkning, bidrar till att utveckla den typiska söta och fina aromen hos ”Scalogno di Romagna”, men även till dess stickande doft.
Ett särdrag hos ”Scalogno di Romagna” är att den inte bildar blomhuvuden.
Den enda möjliga och godkända odlingsmetoden är därför att återplantera lökarna.
Under århundradenas lopp har detta bidragit till att bevara lökens arvsmassa och den specifika ekotypens egenskaper, eftersom det varken på naturlig väg eller med tvång förkommer något utbyte av pollen med andra arter, vilket innebär att den inte, likt andra sorter på marknaden, har blivit föremål för korsningsförädling eller genetisk manipulation.
”Scalogno di Romagna” har aldrig hittats vilt växande i naturen, vilket innebär att de kelter som tog med sig växten till Romagna odlade fram en unik och autentisk produkt, som på intet vis är utbytbar mot, eller kan förväxlas eller ersättas med, någon annan lök inom familjen liljeväxter.
Det finns en tydlig koppling mellan ”Scalogno di Romagna” och det lokala området, nämligen odlarna, vilka också innefattar dem som har några kvadratmeter odlingsyta i sin köksträdgård för schalottenlök.
Tack vare dem har också denna värdefulla odlingstradition, som är en hyllning till Romagnas bördiga jord, kunnat föras vidare.
Odlarnas kompetens är också mycket viktig när det gäller att välja ut lökar, något de gör med stor yrkesskicklighet.
En del av de lökar som skördas är avsedda för konsumtion, medan de som är medelstora och mer böjda normalt sätt används till utsäde.
En antal författare nämner produkten i sina verk, däribland Corrado Contoli, som var född och bosatt i Lugo.
I sin bok från 1963 Guida alla veritiera cucina romagnola (en guide till Romagnas typiska maträtter), i kapitlet om rätter med fläskkött, hyllar han schalottenlöken på ett både innovativt och målande vis.
Graziano Pozzetto citerar andra källor när det gäller att beskriva produkten och hur den använts i otaliga recept från förra seklet i sin bok Lo scalogno di Romagna.
Cibo per Venere (Scalogno di Romagna – Mat för Venus), som publicerades 2001.
Flera lokala köksmästare har använt ”Scalogno di Romagna” i sina olika rätter, däribland Tarcisio Raccagni på den tidigare restaurangen ”Gigiolè” i Brisighella.
Han ville försöka återskapa olika medeltida rätter vid de middagar som anordnades i samband med de berömda medeltidsfestivalerna i Brisighella.
Det finns också källor på nätet som beskriver produktens anseende och hur ”Scalogno di Romagna” kan användas som smaksättare i olika rätter eller inlagd i olja, t.ex. på webbplatserna Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet och Taccuini Gastrosofici.