C 233/46
4.
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 6 16
Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas Gamybos vietovę sudaro Emilijos-Romanijos regiono dalis, tinkama Allium ascalonicum rūšies svogūnėliams auginti, ir apima šias savivaldybes: — Ravenos provincijoje: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme ir Solarolo; — Forli-Čezenos provincijoje: Modigliana ir Tredozio; — Bolonijos provincijoje: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola ir Mordano.
5.
Ryšys su geografine vietove Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto ir geografinės vietovės ryšys yra pagrįstas šio produkto reputacija.
Žinoma, kad nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas priklauso ypatingam valgomųjų svogūnėlių ekotipui, pasižyminčiam savitomis ypatybėmis, kurios skiriasi nuo kitų rinkoje esančių rūšių ypatybių.
Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimam produktui auginti tinkama žemė yra kalvotoje vietovėje.
Jai būdingas nuo vidutinės iki molingos tekstūros dirvožemis, ji yra sausa, turi daug kalio ir organinių medžiagų, yra gerai apšviesta saulės ir laidi.
Šie dirvožemiai būdingi „La Vena dei Gessi Romagnola“ (Romanijos kreidos gyslos) pavadinimu žinomam kreidiniam kalnagūbriui, kuris driekiasi per didelę gamybos vietovės dalį ir turi įtakos visai teritorijai, suteikdamas dirvožemiui tam tikro šarmingumo.
Gamybos vietovės teritorija taip pat žinoma kaip mineralinio vandens gydyklų zona, kurios dirvožemiui ir vandeniui būdingi sieros komponentai.
Taigi šios aplinkos savybės – sieros komponentai – turi įtakos lelijinių šeimos aromatinėms savybėms.
Dirvožemio mikroflora dėl jos tolesnio fermentinio veikimo sandėliavimo arba džiovinimo metu lemia tipišką saldų ir subtilų nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto aromatą, bet taip pat aštrų kvapą.
Skiriamoji nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto ypatybė yra ta, kad jis nesuformuoja žiedų; todėl vienintelis galimas ir leistinas auginimo būdas yra svogūnėlių persodinimas.
Dėl šios ypatybės per šimtmečius išsaugotas šio produkto genetinis paveldas ir specifinio ekotipo savybės, nes nevyko natūralus ar priverstinis apsikeitimas žiedadulkėmis su kitomis rūšimis, todėl jis nebuvo sukryžmintas arba nepatyrė genetinių intervencijų, būdingų kitoms rinkoje esančioms veislėms.
Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas niekada nebuvo aptiktas gamtoje, o tai reiškia, kad keltų tautos, atgabenusios jį į Romaniją, augino originalų ir autentišką produktą, kurio jokiu būdu nebuvo galima keisti, supainioti ar pakeisti jokiu kitu lelijinių šeimos svogūnėliu.
Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimą produktą ir vietovę sieja aiškus ryšys: jo augintojų, įskaitant tuos, kurie savo darže keliuose kvadratiniuose metruose augina valgomuosius svogūnėlius, dėka nebuvo prarasta galimybė perduoti šią vertingą duoklę dosniai Romanijos žemei.
Augintojų įgūdžiai taip pat labai svarbūs atrenkant svogūnėlius – jie tai daro labai meistriškai.
Dalis nuimtų svogūnėlių yra skirti vartojimui, o vidutinio dydžio ir apvalesnės formos svogūnėliai paprastai naudojami sodinimui.
Šį produktą yra paminėję daugelis rašytojų, pavyzdžiui, Corrado Contolis, gimęs ir gyvenęs Luge.
1963 m. išleistoje knygoje „Guida alla veritiera cucina romagnola“ („Tikrosios Romanijos virtuvės vadovas“), skyriuje „Kiaulienos patiekalai“, šiuos valgomuosius svogūnėlius jis liaupsina novatoriškai ir įkvepiančiai.
2001 m. išleistoje knygoje „Lo scalogno di Romagna.
Cibo per Venere“ („Scalogno di Romagna“ – maistas Venerai“) Graziano Pozzetto cituoja kitus liudijimus, susijusius su šio produkto aprašymu ir naudojimu daugybėje praėjusio amžiaus receptų.
Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimą produktą, gamindami įvairius patiekalus, naudojo kai kurie vietiniai virtuvės šefai.
Vienas iš jų – Tarcisio Raccagni iš buvusio restorano „Gigiolè“ Brizigelos mieste.
Jis siekė atkurti viduramžių virtuvę per vakarienes, kurios Brizigeloje buvo rengiamos garsiųjų viduramžių festivalių metu.
Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto gerą vardą ir naudojimą kaip prieskonį ruošiant įvairius patiekalus arba konservuotą aliejuje patvirtina informacija internete, tokiose svetainėse kaip „Giallo Zafferano“, „La Gazzetta del Gusto“, „Buonissimo“, „Geisha Gourmet“ ir „Taccuini Gastrosofici“.