C 233/46
4.
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
16.6.2022
Maantieteellisen alueen tarkka rajaus Tuotantoalue käsittää sen Emilia-Romagnan alueen osan, joka soveltuu Allium ascalonicum -salottisipulien kasvatukseen, ja siihen kuuluvat seuraavat kunnat: — Ravennan maakunta – Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme ja Solarolo; — Forlì-Cesenan maakunta – Modigliana ja Tredozio; — Bolognan maakunta – Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola ja Mordano.
5.
Yhteys maantieteelliseen alueeseen Scalogno di Romagna -salottisipulin ja maantieteellisen alueen välinen yhteys perustuu tuotteen maineeseen.
”Scalogno di Romagna” tunnetaan tietyn ekotyypin salottisipulina, jonka ominaisuudet erottavat sen muista markkinoilla olevista salottisipuleista.
Scalogno di Romagna -salottisipulin viljelyyn sopiva maasto on kukkulaista, maaperältään keskikarkeaa ja savisuuteen taipuvaista, kuivaa sekä runsaasti kaliumia ja eloperäistä ainesta sisältävää, avointa ja hyvin vettä läpäisevää.
Tällainen maaperä on tyypillistä La Vena del Gesso Romagnola -liituharjanteelle, joka halkoo suurta osaa tuotantoalueesta ja vaikuttaa koko alueeseen ja sen maaperän emäksisyyteen.
Tuotantoalue tunnetaan myös kylpyläalueena, jolle on ominaista maaperän ja veden rikkipitoisuus.
Ympäristön rikkiyhdisteet vaikuttavat siten osaltaan liljakasveille tyypillisiin aromaattisiin ominaisuuksiin.
Maaperän mikrobit ja niiden entsyymien toiminta säilytyksen tai kuivaamisen aikana vaikuttavat Scalogno di Romagna -salottisipulille tyypillisen makean ja hienon maun sekä pistävän hajun kehittymiseen.
Yksi Scalogno di Romagna -salottisipulin tunnusomaisista piirteistä on se, että se ei kuki.
Ainoa mahdollinen ja sallittu kasvatusmenetelmä on siis istukassipulien käyttö.
Tämän ominaisuuden ansiosta kyseisen ekotyypin geeniperintö ja ominaisuudet ovat säilyneet muuttumattomina vuosisatojen ajan, sillä luonnollisen tai keinotekoisen pölytyksen puuttuessa ekotyyppi ei ole risteytynyt muiden lajien kanssa eikä sen geeniperimään ole voitu puuttua.
Tämä erottaa sen muista markkinoilla olevista lajikkeista.
Scalogno di Romagna -salottisipulia ei ole koskaan tavattu luonnossa, mikä tarkoittaa, että sen Romagnaan tuoneet kelttiläisheimot ovat viljelleet aitoa ja alkuperäistä tuotetta, jota ei ole voinut millään tavalla vaihtaa tai sekoittaa toisen liljakasvin sipuliin tai korvata sellaisella.
Scalogno di Romagna -salottisipulilla on selkeä yhteys paikalliseen alueeseen ja paikallisiin tuottajiin, mukaan lukien ne tuottajat, jotka viljelevät salottisipuleja muutaman neliömetrin alalla omassa keittiöpuutarhassaan.
On osin heidän ansiotaan, että tämä arvokas osoitus Romagnan maaperän runsasravinteisuudesta on säilynyt tuleville sukupolville.
Tuottajien kyvyillä on lisäksi erittäin suuri merkitys sipulien valinnassa, joka tehdään käsin suurella ammattitaidolla.
Osa sipulisadosta menee kulutukseen, kun taas keskikokoisia ja muodoltaan kaarevampia sipuleita käytetään yleensä istukassipuleina ja tätä varten niiden juuret ja varret lyhennetään.
”Scalogno di Romagna” mainitaan useiden kirjailijoiden tuotannossa.
Yksi heistä on Lugossa syntynyt ja siellä asunut Corrado Contoli.
Vuonna 1963 julkaistussa kirjassaan Guida alla veritiera cucina romagnola (”Opas aitoon romagnalaiseen keittiöön”) Contoli sisällyttää sianliharuokia käsittelevään lukuun uraauurtavan ja mielikuvia herättävän ylistyspuheen salottisipulille.
Graziano Pozzetto esittelee lisää kuvauksia tuotteesta ja sen lukemattomista käyttötarkoituksista viime vuosisadan resepteissä vuonna 2001 julkaistussa kirjassaan Lo scalogno di Romagna.
Cibo per Venere (”Romagnan salottisipuli – ruokaa Venukselle”).
Lukuisat paikalliset keittiömestarit ovat käyttäneet Scalogno di Romagna -salottisipulia ruoanlaitossaan, mukaan lukien Brisighellassa sijainneen Gigiolè-ravintolan omistaja Tarcisio Raccagni.
Brisighellan kuuluisia keskiaikapäiviä varten suunnittelemissaan illalliskattauksissa Raccagni pyrki luomaan oman tulkintansa keskiajan keittiöstä.
Lisäksi Scalogno di Romagna -salottisipulin maineesta ja sen käytöstä eri ruokalajeissa tai öljyyn säilöttynä löytyy mainintoja eri verkkosivustoilta, kuten Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet ja Taccuini Gastrosofici.