C 233/46
4.
ET
Euroopa Liidu Teataja
16.6.2022
Geograafilise piirkonna täpne määratlus Tootmispiirkond koosneb Emilia-Romagna piirkonna osast, mis sobib liigi Allium ascalonicum kultiveerimiseks ja hõlmab järgmisi kommuune: — Ravenna provints: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme ja Solarolo; — Forlì-Cesena provints: Modigliana ja Tredozio; — Bologna provints: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola ja Mordano.
5.
Seos geograafilise piirkonnaga Toote „Scalogno di Romagna Modena“ seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote mainel.
Toode „Scalogno di Romagna“ on tuntud kui pesasibula konkreetne ökotüüp, mille omadused erinevad teiste turul pakutavate pesasibulate omadustest.
Toote „Scalogno di Romagna“ kasvatamiseks sobiv maa on künklik, savimuld on keskmise tekstuuriga ja kuiv, sisaldades rikkalikult kaaliumi ja orgaanilist ainest, kasvukohas on palju päikesevalgust ja mullad lasevad hästi vett läbi.
Sellised mullad on iseloomulikud ka lubjakivikaljude ahelikule (La Vena dei Gessi Romagnola), mis läbib suurt osa tootmispiirkonnast ning iseloomustab ja mõjutab tervet piirkonda, andes selle muldadele teatava leelisuse.
Tootmispiirkonna territoorium on tuntud ka kui kuurortpiirkond, millele on iseloomulikud pinnase ja vee väävlikom­ ponendid.
Liilialiste sugukonna lõhnaomadusi mõjutavad seega nende väävlikomponentide keskkonnaga seotud omadused.
Mulla mikrofloora toob seoses ladustamise või kuivatamise ajal jätkuva ensümaatilise aktiivsusega kaasa toote „Scalogno di Romagna“ iseloomuliku magusa ja õrna, samas ka terava lõhna kujunemise.
Toote „Scalogno di Romagna“ eriomaduseks on see, et taimel ei kujune välja õisikuid; ainus võimalik ja lubatud kasvatusmeetod on seega mugulate taasistutamine.
See omadus on sajandite jooksul geneetilises pärandis ja erilise ökotüübi omadustes säilinud, sest teiste liikidega looduslikku ega sunduslikku õietolmuvahetust ei toimu; see tähendab seda, et toode ei ole läbinud teistele turul olevatele sortidele omast ristamist ega geneetilist sekkumist.
Toodet „Scalogno di Romagna“ ei ole kunagi loodusest leitud; seega kultiveerisid keldid, kes toote Romagnasse tõid, algupärase ja autentse toote, mida ei ole mingil moel võimalik vahetada, segi ajada või asendada ükskõik millise liilialiste perekonda kuuluva sibulaga.
Toote „Scalogno di Romagna“ ja kohaliku piirkonna vahel on selge seos: selle tootjad, sh need, kes kasvatavad pesasibulaid oma koduaias mõnel ruutmeetril, on aidanud kaasa sellele, et kadunud ei ole oskus avaldada väärilist austust Romagna heldele maapinnale.
Tootjate oskused sibulate valimisel on samuti väga olulised ja nad on selles väga meisterlikud.
Osa koristatud sibulatest on mõeldud tarbimiseks ja tavaliselt kasutatakse uuesti istutamiseks neid sibulaid, mis on keskmise suuruse ja kaarjama kujuga.
Toodet on nimetanud paljud kirjanikud, nende seas Corrado Contoli, kes sündis ja elas Lugos.
Tema 1963. aastal avaldatud raamatu „Guida alla veritiera cucina romagnola“ (Teejuhis tõelise Romagna kokakunstini) sealiharoogi käsitlev peatükk sisaldab ülistuskõnet pesasibulale, mis on ühtviisi nii teedrajav kui ka innustav.
Graziano Pozzetto esitab oma 2001. aastal avaldatud raamatus „Lo scalogno di Romagna.
Cibo per Venere“ (Scalogno di Romagna – toit Veenusele) viimase saja aasta jooksul toote omaduste kohta avaldatud arvamused ja loendamatud retseptid.
Mitu kohalikku peakokka on kasutanud toodet „Scalogno di Romagna“ eri roogade valmistamisel, nende seas ka Tarcisio Raccagni endisest Brisighellas asunud restoranist nimega Gigiolè; tema eesmärk oli taasavastada keskaegset kokakunsti õhtusöökidel, mis toimusid Brisighellas korraldatud kuulsatel keskajafestivalidel.
Viiteid toote „Scalogno di Romagna“ mainele ja selle kasutamisele eri roogade maitsestamisel või selle õlis säilitamisele leiab ka veebist, muu hulgas sellistel veebisaitidel nagu Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet ja Taccuini Gastrosofici.