C 233/46
4.
DA
Den Europæiske Unions Tidende
16.6.2022
Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning Produktionsområdet omfatter den del af regionen Emilia-Romagna, der er velegnet til dyrkning af Allium ascalonicum, og dækker følgende kommuner: — Provinsen Ravenna: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme og Solarolo — Provinsen Forlì-Cesena: Modigliana og Tredozio — Provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola og Mordano.
5.
Tilknytning til det geografiske område Tilknytningen mellem »Scalogno di Romagna« og det geografiske område er baseret på produktets omdømme. »Scalogno di Romagna« er kendt for at være en særlig økotype skalotteløg, som har sine egne egenskaber, der adskiller sig fra egenskaberne hos andre typer på markedet.
Arealer, der er egnede til dyrkning af »Scalogno di Romagna«, er bakkede og har jord med moderat tekstur eller lerholdig jord, som er tør, rig på kalium og organisk materiale, veleksponeret og veldrænet.
Denne jord er karakteristisk for den kridthøjderyg, der kaldes »La Vena dei Gessi Romagnola« [Romagnas kridtåre], som går igennem en stor del af produktionsområdet, og som kendetegner og påvirker hele området, idet den giver jorden en vis alkalinitet.
Produktionsområdet er også kendt som et kurområde, der kendetegnes ved jordens og vandets svovlkomponenter.
Liljefamiliens aromatiske egenskaber påvirkes således af de miljøegenskaber, som svovlkomponenterne har.
Jordens mikrobielle flora fører med sin fortsatte enzymatiske aktivitet under lagringen eller tørringen til udviklingen af »Scalogno di Romagna«-løgets typiske søde og delikate aroma, men også til den skarpe duft.
Et særligt kendetegn ved »Scalogno di Romagna« er, at det ikke danner blomsterhoveder.
Derfor er den eneste mulige og tilladte dyrkningsmetode at genplante løgene.
Denne egenskabs genetiske arv og egenskaberne ved den specifikke økotype er blevet bevaret igennem århundreder, da der ikke sker nogen naturlig eller tvungen udveksling af pollen med andre arter, hvilket betyder, at »Scalogno di Romagna« ikke har været genstand for de krydsninger eller genetiske indgreb, der er typiske for andre sorter på markedet. »Scalogno di Romagna« er aldrig blevet fundet i naturen, hvilket betyder, at de keltere, der bragte det til Romagna, dyrkede et originalt og autentisk produkt, som på ingen måde kunne udskiftes, forveksles eller erstattes med noget andet løg i liljefamilien.
Der er en tydelig tilknytning mellem »Scalogno di Romagna« og lokalområdet.
Avlerne, herunder de personer, der dyrker nogle få kvadratmeter skalotteløg i deres egen køkkenhave, har nemlig også bidraget til, at evnen til at videregive denne værdifulde hyldest til Romagnas gavmilde jord ikke er gået tabt.
Avlernes færdigheder er også meget vigtige for løgenes udvælgelse, og de lægger et fremragende håndværk for dagen, når de foretager denne udvælgelse.
En del af de høstede løg er beregnet til konsum, og mellemstore løg med en mere kurvet form anvendes normalt til genplantning.
Flere forfattere nævner dette produkt, f.eks.
Corrado Contoli, som var født i og boede i Lugo.
I hans bog fra 1963 med titlen »Guida alla veritiera cucina romagnola« [vejledning til det ægte Romagnakøkken] indeholder kapitlet om svinekødsretter en lovprisning af skalotteløget, der både er banebrydende og stemningsvækkende.
Graziano Pozzetto nævner andre vidnesbyrd om produktets beskrivelse og dets anvendelse i utallige opskrifter fra det forrige århundrede i sin bog »Lo scalogno di Romagna.
Cibo per Venere« [Scalogno di Romagna — guddommelig mad], som blev udgivet i 2001.
Flere lokale kokke har brugt »Scalogno di Romagna« til at lave forskellige retter, herunder Tarcisio Raccagni fra den tidligere restaurant »Gigiolè« in Brisighella.
Han forsøgte at genskabe middelalderkøkkenet i de middage, der blev afholdt i forbindelse med de berømte middelalderfestivaler i Brisighella.
Der er også onlinemateriale på websteder som Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet og Taccuini Gastrosofici, der dokumenterer »Scalogno di Romagna«-løgets omdømme og dets anvendelse som smagsgiver ved tilberedningen af forskellige retter eller konserveret i olie.