C 233/46
4.
CS
Úřední věstník Evropské unie
16.6.2022
Stručné vymezení zeměpisné oblasti Oblast produkce zahrnuje část regionu Emilia-Romagna vhodnou pro pěstování Allium ascalonicum a týká se těchto obcí: — Provincie Ravenna: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme a Solarolo; — Provincie Forlì-Cesena: Modigliana a Tredozio; — Provincie Bologna: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola a Mordano.
5.
Souvislost se zeměpisnou oblastí Souvislost mezi názvem „Scalogno di Romagna“ a zeměpisnou oblastí je založena na pověsti produktu.
Odrůda „Scalogno di Romagna“ je známá jako zvláštní ekotyp šalotky s vlastními charakteristikami, které se liší od vlastností ostatních druhů na trhu.
Pozemky vhodné pro pěstování cibule „Scalogno di Romagna“ jsou kopcovité a jejich půda je středně těžká až jílovitá, suchá, bohatá na draslík a organické látky, dobře exponovaná a dobře odvodněná.
Tyto půdy jsou charakteristické pro křídový hřeben známý jako „La Vena dei Gessi Romagnola“, který prochází velkou částí oblasti produkce a který charakterizuje a ovlivňuje celou oblast, což dodává půdám určitou zásaditost.
Území oblasti produkce je také známé jako lázeňská oblast, která se vyznačuje sirnými složkami půdy a vody.
Aromatické vlastnosti čeledi liliovitých jsou tedy ovlivněny těmito vlastnostmi prostředí v sirných složkách.
Mikrobiální flóra půdy svou trvalou enzymatickou aktivitou během skladování nebo sušení vede k rozvoji typické sladké a jemné vůně cibulí „Scalogno di Romagna“, ale také jejich štiplavého zápachu.
Zvláštností odrůdy „Scalogno di Romagna“ je, že netvoří květenství; jediným možným a povoleným způsobem pěstování je proto přesazování cibulí.
Tato charakteristika si po staletí zachovala své genetické dědictví a vlastnosti specifického ekotypu, protože nedochází k přirozené ani násilné výměně pylu s jinými druhy, což znamená, že neprošla křížením ani genetickými zásahy typickými pro ostatní odrůdy na trhu.
Odrůda „Scalogno di Romagna“ se nikdy nevyskytovala ve volné přírodě, což znamená, že keltské národy, které ji do regionu Romagna přivezly, vyšlechtily originální a autentický produkt, který nelze v žádném případě zaměnit s jinou cibulí z čeledi liliovitých nebo nahradit.
Mezi cibulí „Scalogno di Romagna“ a místní oblastí existuje zřejmý vztah: ztělesňují jej pěstitelé, včetně těch, kteří si na vlastní zahrádce pěstují několik metrů čtverečních šalotky; i díky nim se neztratila možnost předávat tento cenný plod štědré zemi v regionu Romagna.
Při výběru cibulí jsou velmi důležité také schopnosti výrobců, kteří disponují ohromujícími znalostmi řemesla.
Část sklizených cibulí je určena ke konzumaci a k přesazování se obvykle používají ty cibule, které mají střední velikost a kulatější tvar.
O tomto produktu se zmiňuje řada autorů, například Corrado Contoli, který se narodil a žil v Lugu.
Ve své knize „Guida alla veritiera cucina romagnola“ (Průvodce pravou kuchyní regionu Romagna) z roku 1963 se v průkopnické a sugestivní kapitole „Pokrmy z vepřového masa“ věnuje šalotce.
Graziano Pozzetto dokládá další svědectví týkající se popisu produktu a jeho použití v nesčetných receptech z minulého století ve své knize „Lo scalogno di Romagna Cibo per Venere“ (Scalogno di Romagna – Pokrm pro Venuši), vydané v roce 2001.
Několik místních kuchařů používá cibuli „Scalogno di Romagna“ při přípravě různých pokrmů.
Patří mezi ně i Tarcisio Raccagniho z bývalé restaurace „Gigiolè“ v Brisighelle, který se snažil obnovit středověkou kuchyni při večeřích pořádaných v rámci slavných středověkých slavností v obci Brisighella.
Na internetových stránkách, jako jsou Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet a Taccuini Gastrosofici, lze nalézt i online citace, které dokládají pověst produktu „Scalogno di Romagna“ a jeho použití pro dochucení různých pokrmů nebo konzervování v oleji.