C 233/46
4.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
16.6.2022 г.
Кратко определение на географския район Районът на производство обхваща частта от региона Емилия-Романя, подходяща за отглеждане на Allium ascalonicum, и обхваща следните общини: — Провинция Равена: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme и Solarolo; — Провинция Форли-Чезена: Modigliana и Tredozio; — Провинция Болоня: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola и Mordano.
5.
Връзка с географския район Връзката на „Scalogno di Romagna“ с географския район се основава на репутацията на продукта.
Известно е, че „Scalogno di Romagna“ е специфичен екотип шалот със свои собствени характеристики, които се различават от другите видове на пазара.
Земята, подходяща за отглеждане на „Scalogno di Romagna“, е хълмиста със средна до глинеста консистенция на почвите, суха, богата на калий и органични вещества, с добро изложение и отводняване.
Тези почви са характерни за варовиковия хребет, известен като „La Vena dei Gessi Romagnola“ [варовиковата жила на Романя], който преминава през голяма част от района на производство, обуславя особеностите на цялата площ и оказва влияние върху нея, като придава на почвите известна алкалност.
Територията на района на производство е известна още като спа зона, характеризираща се със серните компоненти на почвите и водите.
Посочените характеристики на околната среда в серните компоненти оказват влияние върху ароматните качества на видовете от семейство Кремови.
Микробната флора на почвите, със своята продължителна ензимна активност по време на съхранението или сушенето, обуславя както типичния сладък и деликатен аромат на „Scalogno di Romagna“, така и острия му мирис.
Отличителна черта на „Scalogno di Romagna“ е, че не образува съцветия, поради което единственият възможен и разрешен метод за отглеждането му е чрез презасаждане на луковиците.
Тази характеристика е запазила генетичното наследство и особеностите на конкретния екотип през вековете, тъй като няма нито естествен, нито принудителен обмен на пчелен прашец с други видове — т.е. екотипът не е претърпял кръстосване или генетични интервенции, типични за другите сортове на пазара.
„Scalogno di Romagna“ никога не е бил намиран в дивата природа — това означава, че келтските народи, които са го донесли в Романя, са култивирали оригинален и автентичен продукт, който по никакъв начин не може да бъде заменен, объркан или заместен с друга луковица от семейство Кремови.
Има ясна връзка между „Scalogno di Romagna“ и местния район — това са производителите на продукта, включително тези, които отглеждат няколко квадратни метра шалот в семейната си градина и по този начин също допринасят за отдаването на почит към щедрата земя на Романя.
Уменията на производителите са много важни и при избора на луковици — задача, която те изпълняват със завидно майсторство.
Част от събраните луковици са предназначени за консумация, като за презасаждане обикновено се използват тези със среден размер и по-извита форма.
Продуктът се споменава от редица писатели, сред които е Корадо Контоли, роден и живял в Луго.
В неговата книга от 1963 г. „Guida alla veritiera cucina romagnola“ [Пътеводител в автентичната кухня на Романя], в главата „Ястия със свинско месо“ се съдържа емоционално и първо по рода си хвалебствие, посветено на този вид шалот.
Други данни, свързани с описанието на продукта и употребата му в безброй рецепти от миналия век, са събрани в публикуваната през 2001 г. книга „Lo scalogno di Romagna.
Cibo per Venere“ [Scalogno di Romagna — храна за Венера] на Грациано Поцето.
Няколко местни готвачи са използвали „Scalogno di Romagna“ при приготвянето на различни ястия, включително Тарчизио Ракани от бившия ресторант Gigiolè в Бризигела — неговата цел е била да възроди средновековната кухня във вечерите, организирани в рамките на известните средновековни фестивали в града.
Налице са и източници в интернет, документиращи репутацията на „Scalogno di Romagna“ и използването му за овкусяване на различни ястия или консервиран в олио, на уебсайтове като Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet и Taccuini Gastrosofici.