C 224/28
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.6.8.
2021. november 24., szerda
4. megállapítja, hogy a technológiák fejlesztése és jövőbeli széles körű bevezetése, ideértve a kialakulóban lévő digitális alkalmazásokat, a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát, valamint az elektromos járművek és könnyű szállítóeszközök akkumulátorait, ösztönözni fogja a keresletet bizonyos kritikus fontosságú és egyéb nyersanyagok iránt; kéri annak figyelembevételét, hogy az országok növekvő éghajlati és digitális ambíciói fokozzák a versenyt a globális piacokon, és még nagyobb nyomás alá helyezik az európai ellátás biztonságát;
5. felhívja a Bizottságot, hogy a kritikus fontosságú nyersanyagok következő listájának közzététele előtt, 2023-ig alaposan vizsgálja felül a kritikusság értékelésének módszertanát annak értékelése érdekében, hogy szükség van-e a lista bővítésére, figyelembe véve a kritikus fontosságú nyersanyagokkal kapcsolatos nemzetközi helyzet alakulását, a kritikus fontosságú és más nyersanyagok iránti jövőbeli keresletre vonatkozó forgatókönyveket, valamint az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveken és a fenntartható fejlődési célokon alapuló társadalmi és ökológiai kritériumokat annak érdekében, hogy világszinten átfogóbb képet kapjunk a kitermelés helyzetéről; felhívja a Bizottságot, hogy a kitermeléshez és a feldolgozáshoz kapcsolódó valamennyi környezeti externáliát megfelelően vegye figyelembe az ellátási kockázatra vonatkozó elemzése során; kéri továbbá, hogy folytassanak átfogó vitát az összes érdekelt fél bevonásával;
6. felhívja a Bizottságot, hogy ne csupán a kritikus fontosságú nyersanyagokra fordítson figyelmet, hanem az erős ellátási láncokhoz, a termelés folytonosságához és a kettős átálláshoz szükséges egyéb nyersanyagok potenciális kritikusságára is, valamint azok uniós forrásokból való rendelkezésre állására, figyelembe véve a természetes ásványok szűkösségét is; hangsúlyozza, hogy a speciális ásványok mellett az „általánosan kitermelt” nyersanyagok – például a réz, a hélium és a nikkel – is kritikus fontosságúvá válnak, mivel a klímasemleges társadalomban növekszik az ezek iránti kereslet;
7.
kéri a Bizottságot, hogy holisztikus megközelítés alapján értékelje, milyen következményekkel jár, ha több alacsony szén-dioxid-kibocsátású, megújuló és digitális technológia verseng ugyanazokért a kritikus fontosságú nyersanyagokért, és vizsgálja meg a kritikus fontosságú ellátási láncokat, tekintettel az egyes ágazatok igényeire is; hangsúlyozza, hogy fontos előtérbe helyezni az energiahatékonyság elsődlegességének elvét, a nulla kibocsátást és az erőforrás-hatékony megoldásokat;
8.
kéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a NextGenerationEU szerinti nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek adjanak választ a kritikus fontosságú nyersanyagokkal való, gazdasági, környezeti és társadalmi szempontból fenntartható ellátáshoz kapcsolódó kihívásokra; kéri a tagállamokat, hogy fektessenek be többet a kritikus fontosságú nyersanyagok újrafeldolgozásába, és stratégiai helyreállítási terveikben szerepeltessék a kritikus fontosságú nyersanyagokkal kapcsolatos követelményeket, ellátási forrásokat és költségeket;
9. szorgalmazza a munkavállalók képzésébe és átképzésébe való befektetést, többek között az igazságos átmenet mechanizmus révén, mivel a bányászati készségek alkalmazhatók lehetnek a fémek és ásványok kitermelése, feldolgozása és újrafeldolgozása területén is, lehetőség szerint ugyanazon régióban; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon megfelelő finanszírozásról az átállás társadalmi, foglalkoztatási és környezeti hatásainak kezelésére az egykori bányavidékeken;
10. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mielőbb hozzanak létre egy közös európai érdeket szolgáló fontos projektet (IPCEI) a kritikus fontosságú nyersanyagokkal kapcsolatban, amely stratégiai és fenntartható módon tervezi meg igényünket a kettős átállás során, és magában foglalja a követelményeket, az ellátási forrásokat és a (szociális, környezeti és pénzügyi) költségeket; hangsúlyozza, hogy a közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek a kritikusság és a függőség csökkentése érdekében minden releváns témára ki kell terjednie, így például az újrafeldolgozásra, az újrafelhasználásra, a helyettesítésre, az anyagfelhasználás csökkentésére és a bányászatra; kiemeli, hogy ezeknek a projekteknek ki kell aknázniuk a kihasználatlan lehetőségeket a kritikus nyersanyagokban gazdag, nagy kiaknázatlan forrásokkal rendelkező uniós országokban;
11. felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a kis- és középvállalkozások (kkv-k) körében a kritikus fontosságú nyersanyagokkal kapcsolatos kutatást és fejlesztést, készségeket és kompetenciákat egyfajta növekedési stratégiaként az olyan uniós csúcstechnológiák terén, mint a lítiumion-akkumulátorok, az üzemanyagcellák, a szélerőművek, az elektromos vontatómotorok, a fotovoltaikus technológia, a robotika, a drónok, a 3D nyomtatás, valamint a digitális technológiák és orvostechnikai eszközök széles skálája;
12. felhívja a Bizottságot, hogy végezzen átfogó, tudományos és tényeken alapuló hatásvizsgálatot a stratégiai jelentőségű, kritikus fontosságú nyersanyagok kettős átálláshoz szükséges minimális mennyiségének meghatározása érdekében;