C 224/28
CS
Úřední věstník Evropské unie
8.6.2022
Středa 24. listopadu 2021
4. konstatuje, že vývoj a budoucí rozsáhlé zavádění technologií, včetně vznikajících digitálních aplikací, výroba energie z obnovitelných zdrojů a baterií pro elektrická vozidla a lehké dopravní prostředky povedou ke zvyšování poptávky po některých kritických a dalších surovinách; vyzývá ke zohlednění toho, že rostoucí ambice zemí v oblasti klimatu a digitalizace zvyšují konkurenci na světových trzích a vytvářejí další tlak na bezpečnost dodávek surovin v Evropě;
5. vyzývá Komisi, aby před zveřejněním příštího seznamu kritických surovin do roku 2023 pečlivě přezkoumala metodiku posuzování kritičnosti s cílem vyhodnotit, zda je tento seznam třeba rozšířit, a to s ohledem na vývoj mezinárodní situace v oblasti kritických surovin, scénáře budoucí poptávky po kritických a dalších surovinách a sociální a ekologická kritéria založená na obecných zásadách OSN v oblasti podnikání a lidských práv a cílech udržitelného rozvoje, aby tak bylo možné získat širší představu o podmínkách těžby na celém světě; dále Komisi vyzývá, aby ve své analýze rizik ohrožujících dodávky řádně zohledňovala všechny environmentální externality související s těžbou a zpracováním surovin; rovněž vyzývá ke komplexní diskusi, do níž by byly zapojeny všechny zúčastněné strany;
6. vyzývá Komisi, aby věnovala pozornost nejen kritickým surovinám, ale také případné kritičnosti dalších surovin potřebných pro silné dodavatelské řetězce, kontinuitu výroby a souběžnou transformaci a jejich dostupnosti ze zdrojů EU a zohledňovala přitom také nedostatek nerostných surovin v přírodě; zdůrazňuje, že vedle specializovaných nerostných surovin se kritickými surovinami stávají i „běžně produkované“ nerostné suroviny jako měď, helium a nikl, neboť v klimaticky neutrální společnosti po nich roste poptávka;
7.
žádá Komisi, aby zaujala celostní přístup k posuzování důsledků některých nízkouhlíkových technologií, technologií v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a digitálních technologií využívajících tytéž kritické suroviny a aby přezkoumala kritické dodavatelské řetězce, a to i s ohledem na potřeby jednotlivých odvětví; zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby převládala řešení, jež budou dodržovat zásadu „energetická účinnost v první řadě“, mít nulové emise a účinně využívat zdroje;
8.
žádá Komisi, aby zajistila, že národní plány pro oživení a odolnost v rámci nástroje „Next Generation EU“ se budou zaměřovat na výzvy spojené s ekonomicky, environmentálně a sociálně udržitelnými dodávkami kritických surovin; žádá členské státy, aby více investovaly do recyklace kritických surovin a zahrnuly požadavky na kritické suroviny, zdroje dodávek a náklady do svých strategických plánů obnovy;
9. vyzývá k investicím do odborné přípravy a rekvalifikace pracovníků, mimo jiné prostřednictvím mechanismu pro spravedlivou transformaci, neboť dovednosti v oblasti důlní těžby mohou být převedeny do těžby, zpracování a recyklace kovů a nerostných surovin, pokud možno v týchž regionech; vyzývá Komisi, aby zajistila, že příslušné finanční prostředky budou určeny také k řešení sociálních a ekologických dopadů transformace v bývalých těžebních oblastech i jejích dopadů na zaměstnanost;
10. vyzývá Komisi a členské státy, aby co nejdříve vytvořily významný projekt společného evropského zájmu pro strategické suroviny, aby mohly strategickým a udržitelným způsobem plánovat poptávku v souvislosti se souběžnou transformací, a to včetně požadavků, zdrojů dodávek a (sociálních, environmentálních a finančních) nákladů; zdůrazňuje, že významný projekt společného evropského zájmu by se měl zaměřovat na všechny relevantní oblasti umožňující snížit kritičnost a závislost, jako je recyklace, opětovné použití, nahrazování, snižování spotřeby materiálů a těžba; zdůrazňuje, že tyto projekty by měly vést k uvolnění nevyužitého potenciálu v zemích EU bohatých na kritické suroviny, které mají významné nevyužité zdroje;
11. vyzývá Komisi, aby podporovala výzkum a vývoj, dovednosti a kompetence v oblasti kritických surovin v malých a středních podnicích jakožto strategii růstu pro špičkové technologie EU, jako jsou např. lithium-iontové baterie, palivové články, větrné turbíny, elektrické trakční motory, fotovoltaické technologie, robotika, bezpilotní letouny, trojrozměrný tisk a široká škála digitálních technologií a zdravotnických prostředků;
12. vyzývá Komisi, aby provedla komplexní, vědecké a na důkazech založené posouzení dopadu s cílem určit minimální objemy kritických surovin strategického významu, které jsou nezbytné pro souběžnou transformaci;