8.6.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 223/13
Euroopa Kohtu õiguslikud põhjendused ja vastus
Euroopa Kohus kohaldas analoogia alusel Petruhhini kohtuotsuse õiguslikke põhjendusi ja märkis, et liikmesriigi kodanik, kes liikus teise liikmesriiki, kasutas oma õigust liidu piires vabalt liikuda ja kuulub seega ELTLi artikli 18 kohaldamisalasse.
Liikmesriigi ja kolmanda riigi topeltkodakondsus ei või asjaomast isikut ilma jätta vabadustest, mis tal kui liikmesriigi kodanikul liidu õiguse alusel on.
Riigisisene õigusnorm, mille kohaselt on keelatud üksnes oma kodanike väljaandmine, kehtestab nende kodanike ja teiste liikmesriikide kodanike erineva kohtlemise ning toob kaasa vaba liikumise piiramise ELTLi artikli 21 tähenduses.
Selline piiramine peab olema vajalik ja proportsionaalne õiguspärase eesmärgiga vältida muude liikmesriikide kui taotluse saanud liikmesriigi kodanike karistuseta jäämise ohtu ning selle eesmärgi saavutamiseks ei tohiks olla vähem sekkuvaid meetmeid, võttes arvesse juhtumi kõiki faktilisi ja õiguslikke asjaolusid.
Euroopa Kohus tunnistas siiski, et karistuse täideviimiseks esitatud väljaandmistaotluste puhul ei saa vastuolu diskriminee­ rimiskeelu põhimõttega lahendada nii, et kodakondsusjärgsele liikmesriigile antakse võimalus teostada oma pädevust ja alustada asjaomase isiku kriminaalasja uuesti menetlemist, kuna uue menetluse alustamine isiku suhtes, kelle üle on juba kohut mõistetud ja kes on süüdi mõistetud, võib olla vastuolus ne bis in idem põhimõttega.
Vältimaks ohtu, et isikud jäävad sellises olukorras karistuseta, viitas Euroopa Kohus muudele riigisisese ja rahvusvahelise õiguse mehhanismidele, mis võimaldavad neil isikutel kanda oma karistust näiteks oma päritoluriigis, suurendades seeläbi nende võimalust neid pärast karistuse ärakandmist ühiskonda taasintegreerida.
Sellega seoses märkis Euroopa Kohus, et Soome rahvusvahelise koostöö seaduse artikli 3 kohaselt on Soomes alaliselt elavatel välismaalastel võimalus kanda Soomes vabadusekaotuslikku karistust, mille on mõistnud kolmanda riigi kohus, kui nii asjaomane isik kui ka kolmas riik on sellega nõus.
Seetõttu märkis Euroopa Kohus ka seda, et D. Raugevicius võiks Soomes kanda karistust, mis talle on mõistetud Venemaal, tingimusel et Venemaa ja D. Raugevicius ise sellega nõustuvad.
Euroopa Kohus otsustas, et ühelt poolt taotluse saanud liikmesriigi kodanikud ja teiselt poolt teiste liikmesriikide kodanikud, kes elavad alaliselt taotluse saanud liikmesriigis ja tõendavad, et nad on selle riigi ühiskonda kindlalt integreerunud, on sarnases olukorras.
Taotluse saanud riigi ametiasutuste ülesanne on kindlaks teha, kas selline seos teiste liikmesriikide kodanike ja taotluse saanud liikmesriigi kodanike vahel on olemas.
Kui on, võivad teiste liikmesriikide kodanikud kooskõlas ELTLi artiklitega 18 ja 21 kanda taotluse saanud liikmesriigi kodanikega samadel tingimustel karistust taotluse saanud liikmesriigi territooriumil.
Euroopa Kohus järeldas seetõttu, et ELTLi artikleid 18 ja 21 tuleb tõlgendada nii, et kui kolmas riik on esitanud taotluse anda välja liidu kodanik, kes on kasutanud oma õigust vabalt liikuda, kuid mitte tema suhtes menetluse alustamiseks, vaid vabadusekaotusliku karistuse täideviimiseks, on taotluse saanud liikmesriik, kelle riigisiseses õiguses on ette nähtud keeld oma kodanikke karistuse täideviimiseks väljapoole liitu välja anda ja võimalus kanda välismaal mõistetud karistust tema territooriumil, kohustatud juhul, kui liidu kodanik elab alaliselt tema territooriumil, sellele kodanikule tagama kohtlemise, mis on identne sellega, mille ta väljasaatmise valdkonnas tagab omaenda kodanikele.
Kohtuasi C-237/21: Generalstaatsanwaltschaft München [menetluses olev kohtuasi]
Juhtumi asjaolud
Kohtuasja aluseks on Bosnia ja Hertsegoviina poolt Saksamaale S. M-i suhtes esitatud väljaandmistaotlus vabadusekaotusliku karistuse täideviimiseks.
Isik, kelle üleandmist taotletakse, on Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina ja Horvaatia kodanik, kes on elanud koos abikaasaga Saksamaal alates 2017. aasta keskpaigast ja töötanud Saksamaal alates 2020. aasta maist.
Generalstaatsanwaltschaft München (Münchenis asuv prokuratuur) palus tunnistada üleandmis­ taotlusega seotud kõnealuse isiku väljaandmine mittelubatavaks, viidates Raugeviciuse kohtuasjas tehtud otsusele.